134 PETTEESSON OCH EKMAN, SKAGERACKS OCH KATTEGATS HYDIiOGRAFI. 



GuUmaren, hvars inlopp just har ett sådant djup under ytan, att 34 vattnet kan intränga 

 när dess nivå står högst, men afspärras vid den årstid, då dess nivå sjunker. 



I afseende på temperaturen företer 34 vattnet den egenheten, att det under vintern 

 är det varmaste, men under sommaren det kallaste lagret i Skagerack. Dess temperatur- 

 vexlingar försiggå alltså i omvänd ordning mot årstidens. 



Ofvanpå 34 vattnet i Skagerack och Kattegat finner man vattenlager med lägre 

 salthalt mellan 32 och 34 "/o,,. Dessa vattenslag hafva vi benämnt 32 — -33 vatten eller 

 bankvatten, emedan de utom Skagerack anträffas å Nordsjöns södra och östra kust, när- 

 mast land, men framför allt utanför Norges vestkust och å de Norska bankarne, t. ex. 

 Storeggen, såsom kartan å plansch IX visar. Derifrån sträcker det sig som ett samman- 

 hängande ytlager eller ytström utanför Norges kust och, följande kustens böjning, in i 

 Skagerack, der det ännu vid station Am (se kartan å pl. II) är ytvatten i mellersta Ska- 

 gerack. Vid Svenska och Norska kusterna öfverlagras det öfverallt af lättare vattensorter, 

 hvilka tydligen äro i rörelse utåt och tillhöra Baltiska strömmen. 



Såsom undervattenslager går bankvattnet öfver allt intill Norges och Sverges kust 

 samt in i Kattegat och fjordarne. Det stiger under hösten eller början af vintern så högt 

 mot ytan, att det inkommer äfven i fjordarne, dock visar det sig, att 33 vattnet icke t. ex. 

 kan nå öfver Stigfjordens tröskel (sid. 103). I Februari tyckes bankvattnet i'edan vara i bort- 

 vikande och om sommaren är det öfverallt i Skagerack reduceradt till tunna och obetydliga 

 lager och har lemnat sin plats vid ytan åt ett mäktigt lager af Baltiska strömmens vatten. 

 Uti ytan förete dess vattenmassor vintertiden den formation, som plansch II visar, hvilken 

 likväl är underkastad stora vexlingar i trakten af Skagen under olika vindförhållanden. 

 A sid. 69, der denna trakts hydrografi utförligt afhandlas, är visadt, att 32 — 33 vattnet 

 kan under perioder af vestliga vindar bilda en ingående kil i vestra Kattegat på alldeles 

 samma sätt som den Baltiska strömmen under de i kartan II gällande omständigheter 

 bildar ett bredt flack af utströmmande vatten i Skagerack. Äfven i nordöstliga Skage- 

 rack torde gränsen i ytan mellan bankvattnet och Baltiska strömmens lager vara under- 

 kastad förflyttningar med olika vindar. Det har visat sig under vissa tider af vin- 

 tern, att den kil af 33 vatten, som kartan å pl. II visar vid ytan i norra Skagerack, kan 

 förflytta sig österut, intill Väderöarne och skärgården der innanför, hvarigenom Baltiska 

 strömmens vatten tvingas att taga vestlig riktning. Så var förhållandet vid det tillfälle, 

 som beskrifves å sid. 113. 



Dessa vattenslag inkomma i Skagerack med högre temperatur än den vid kusterna 

 herrskande medeltemperaturen under högvintern. Af sektion 1 ser man, att isothermen 5° 

 åtföljer isosalinen 34; isothermen 4° isosalinen 33, och isothermen 3° isosalinen 32. Der 

 33 vattnet går i ytan skall man alltså vänta, att finna en temperatur mellan 4 och 5° C; 

 der 32 vattnet finnes, skall temperaturen vara mellan 3 och 4° C. Detta är äfven för- 

 hållandet öfverallt, der 33 och 32 vattnet finnes vid ytan på några mindre ojemnheter 

 när, hvilka bero på atmosfärens temperaturväxling under dag och natt. Närmast Svenska 

 och Norska kusten^) finnes utflytande Baltiskt vatten med temperaturen under 2°. Tem- 

 peraturen hos detta vattenslag är i ständigt aftagande under hela månaden. 



') Liksom äfven i den utskjutande grenen af Baltiska strömmen V. om Skagen. 



