136 PETTERSSON OCH EKMAN, SKAGERACKS OCH KATTEGATS HYDROGRAFI. 



vare sig att de bildas inom sjelfva området eller utifrån dit inkomma, samt i allmänhet 

 medföra disig luft med iiiolnhöljd himmel eller dimma under vintertiden. 



Vi förmoda, att regionerna af minimi lufttryck under vintern i Atlantiska oceanen 

 förorsakas af kilar eller tungor af varmt vatten, som den Atlantiska driftströmmen ut- 

 sänder. ^) 



Slutligen hafva vi att framhålla såsom karakteristiskt för den hydrogi'afiska situa- 

 tionen den formation, som den Baltiska ytströmmens vatten intager uti Skagerack vinter- 

 tiden, dels såsom kustström under namn af den Svenska och den Norska strömmen, dels 

 såsom en sjelfständig mot V. utfallande gren derutaf, hvilken under vissa förhållanden 

 kan utbilda sig. Vid de tillfällen, då en sådan klyfning inträffar, kan den Baltiska 

 strömmens vatten med sin hufvudmassa följa antingen den vestra eller östra grenen. I 

 förra, fallet blir kustströmmen svagare och kan reduceras till en smal strimma uti trakten 

 N. om Väderöarne, hvarigenom 32 — 33 vattnet kan gå äfven i ytan in i skärgården, O. 

 och N. om dessa öar. Här är liksom den svagaste punkten hos den Baltiska strömmen. 

 Dermed står äfven i sammanhang, att medeltemperaturen å Väderöbods fyr, enligt dr H. 

 E. Hambergs sammanställning i Månadsöfversigt af väderleken i Sverge (5) 1885, Nov., 

 är högre under vintermånaderna än temperaturen å alla andra fyrplatser i hela Bohuslän. 



December. 



Väderöbod -}- 0°,8. 



Hållö_ — 0°,3. 



Vinga...... + 0°,i. 



Jemförelsen med Hållö, som ligger 18 eng. mil sydligare, är synnerligen bevisande 

 för att Väderöarne under vintern hafva en vida mildare temperatur än någon annan punkt 

 på kusten. Detta är en följd af att de ligga i närheten och ibland omgifvas af 33 vattnet 

 från det centrala Skagerack med dess höga temperatur af öfver 4° under vintern. Ang- 

 båtsbefälhafvare, som trafikera Skagerack under vintern, hafva meddelat oss, att man i 

 midten af Skagerack i regeln har temperaturen öfver 0°, äfven då sträng köld råder vid 

 kusten. 



Salthalten i den Svenska strömmen är mycket vexlande, emedan den innehåller så 

 många olika vattenlager, hvaraf de färskaste hafva, bildats i elfmynningarne vid Svenska 

 kusten. I allmänhet tilltager salthalten mot yttre vestra sidan, och gränsen mellan Bal- 

 tiskt vatten och bankvatten hafva vi här funnit ungefär ligga vid 30 "/o^ vintertiden. Vid 

 strömmens omböjning i nordligaste Skagerack inträffar en höjning i dess salthalt, hvari- 

 genom Norska strömmen i allmänhet kommer att bestå af vatten med salthalt mellan 30 

 och 32 °/„|,. Temperaturen är i Baltiska strömmen låg, sällan öfverstigande 2°, men i dess 

 färskare lager ibland nedgående under 0° i Februari och Mars månader. Under vissa för- 

 hållanden, som vi gjort till föremål för vårt studium å sid. 122, kunna under dessa vinter- 



I 



Januari. 



Februari. 



IMars. 



Aret. 



+ 0°,i. 



- r,2. 



+ 0°,3. 



7°,2. 



- r,o. 



-2°,o. 



-0°,8. 



6°,6. 



- 0°,4. 



- 1°,3. 



0,0. 



7°,2. 



') Som lä^et af dessa minimiregioner, enligt Hopfmeyer (Zeitschr. d. Österr. : Ges. f. Meteorologi 1878, 

 p. 344), är afgörande för Earopas viuterkliraat, borde regelbundna hydrografiska observationer ä ytvattnet i At- 

 lanten under hösten utförda ombord å de ångbåtar, som trafikera nordliga linier, vara af meteorologisk vigt. Så- 

 dana anordnades en gång af dr Petermann (Mittlieil. 1870, p. 211). 



