— 19 — 



magzat vagy viräg helyt foglal, mint p. a Preissiänäl s mäs Marchantia- 

 f(5l6knel. 



A gallör levelei leginkäbb csak alakjuk s örvös älläsuknäl fogva t6r- 

 nek el a tenyeszeti levdektöl, szabadok vagy összeforadtak. Elttirö a 

 Scaparia kelleveli'i 6s a Gymnomitrium egylevelii gallt^i'ja (murva). 



Lazäbb szövetil s halavänyabb szinö mint a galler a burok. Ez 

 minden fajnäl csöves, hengeres vagy összelapult, nehol bäromölii, sima 

 vagy hosszäban ränczos; karimäja karölyos fogas vagy rongyos 6lü. A 

 burok itt a cs6sz6t kepviseli, s a kanaf vagy a tokcsa kocsäna nem egyöbb 

 mint termöstartö vagy gynopodium, mely itt ugy mint a Lapiczndl vagy 

 a DudafUrtnöl csak a magzat vagy archegon term6kenyit6se ulän kinö. 

 ügyan ez oknäl fogva szüksöges, hogy a fatyolt vagy belsö burkot bokr»^- 

 tänak szöllilsuk. 



A fätyol m^g a buroknäl is gyengödebb szövetü, härtyäs, többnyire 

 szinlelen, öblös gömbded vagy hosszükäs leveles szerv, mely közvellenül 

 az archegont körülveszi, s 6ps6ge koräban kisebb a buroknäl. Ritkän 

 emelkedik ki amaböl, mint p. Jungermannia Trichomanesnöl. Felsö v6ge 

 csöves, lölcser alakü nyilässal. Ezen tölcsör alakü felsö resze hasonli- 

 tatott össze a phanerogamok nyelecs s bibövel, bär nem a magzat vagy 

 az archegon folytatäsa, a miert bibenek nem is tekinlhetö, meg akkor 

 sem, ha a magzattal összenö, mint p. a Riccianal. Emelkedv(5n a kana- 

 lon a termekenyitett archegon a fätyol aljätöl, szelyelreped csucsän a 

 l'ätyol, s körülveszi hiivelyalakban a kanaf aljät. Csak a rozsatünknöl 

 (Anthoceros) szakad a fätyol körülmelölten, körülbelöl ugy mint a lorab- 

 mohoknäl, s köpez felsö röszf^.vel süveget, a hosszü, beczöki^pü Antho- 

 cerostermösen, 



Nem minden mäjmoh bir mind e härom virägtakaröval, sokszor 

 hiänyzik az egyik, vagy azört, mert szabälyszerüen nem fejlödik, mint 

 p. a burok a Fegatella 6s Rebouilliänäl, vagy az6rt, mert korän kettö 

 kettö összenö, mint peldäul a gall(5r a burokkal az Aliculariänäl, vagy a 

 fätyol a tokcsäval a Ricciänäl. 



Az archegon termi^kenyitetik az antheridokböl fejlödö magällatocskäk 

 ältal. ÄUanak pedig az antheridok a paraphysek vagy nedvfonalak tärsa- 

 sägäban vagy az archegonok közel szomszedsägäban, vagy tävolabbi helye- 

 ken, rendszerint ugyanazon növönytörzsen, ritkän killön törzseken, p. a 

 Metzgeriäknäl. 



A megert tokcsa felpattan vagy kovad a legtöbb fajnäl, m^g pedig 

 rendszerent n6gy kopacscsal, ritkäbban nögy hasabbal mint Jungermannia 



2* 



