— 20 — 



serpiilifolia, hamatifolia, platyphylla es pusillänäl, vagy körülmetelten 

 mint Grimaldiänäl vagy k6t kopacscsal mint az Anthocerosnäl. Elterö 

 alakok a Lejeunia fejör termese s a Jungermannia Trichomanes tekercses 

 tokcsäja s kopäcsai. 



Ezen kovadäsi mödon kivül elter a niäjmohok tokcsäja a lomb- 

 mohokötöl, a tokcsa köz6poszIopa hiänya ältal, mely itt csak a Rozsa- 

 tvinknel öszlelhetö, es tartalmäval, mely a sporäkon kiviil m6g rügökböl 

 vagy elaterekbul all. A rügök igen jellemzetes orsök(5pu sejtek. melyek- 

 ben egy kettö vagy härom a falhoz tekercsesen simulö rost fejlödik. 

 A rügök tisztje alkalmasint a lokcsa felpattanäsakor az iszporäkat szet- 

 szörni. Eltörö alakiiak a rügök az Anthocerosnäl; egöszen hiänyzanak a 

 Blasianäl. 



A levelek, a palhäk, a virägtakarök s a termösen kivül szolgäl jö 

 külömböztetö jegyet meg a termes elheiyezese a szäron vagy törzsön. 

 Indul pedig ez vagy a lomb közepeböl mint a Riccia ös Anthocerosnäl 

 vagy a lomb ölöböl mint Pellia epiphylländl; vagy az ägak v6g6b61 mint 

 Jungermannia spbaerocephala, bidentata, julacea, concinnata, undulata 

 s mäsoknäl, vagy az ägak öbleböl mint Jungermannia tomentella-näl; 

 vagy a törzs aljäböl mint Jungermannia reptans, bicuspidata, curvifolia s 

 mäsoknäl, vagy vegre a szär menti^ben külömbözo pontokon, meg pedig 

 vagy a szär felsö oldaläböl, vagy annak a földfele fordult lapjäböl. 



2. A fajok ätiiezete. 



. I. Eend, Ricciafelek. 

 1. Riccia ISicliel. 



R. ßuitans L. Ezen mäjmohot csak viränyom hatärän talältam, 

 u. ra. S. A. Ujhely mellett a potnya tärsasägäban s a Szürlhei mocsärok- 

 ban. De vannak pöldänyaim a szomszöd Gäcshonböl, melyeket Lojka H. 

 tanulö Ugartsberg täjän szedett 6s Miskolcz videki peldänyok. Ez utöbbi 

 lelhelyrßl hozott Füresz tanär feltünö välfajt sokkal terpedtebb, husosabb, 

 s alig egy negyed vonalnyi sz61es salangokkal. 



B. natans L. Ungvär mellett Szürthe felö az ütmelletti ärkokban. 

 Lombja kisebb, s alakjäban is nömileg elüt a nyugot-euröpai fajtöl. 



R. glauca L. Szäntöföldeken s az ütak agyagos nedves lejtöin, a m. 

 Tatra aljätöl Eperjesig. A nagy rözsäs lombbal jelentkezö tßalaknäl m^g 

 gyakoribb a ß minor felszeres lombbal, szälas, közep6ig baräzdäs, csucsa- 

 kon rendszerönt violakök karölyokkal, s csoportosodö termösekkel, vala- 



