— 22 ~ 



tisztelnünk kell, s helyökbe uj magyar ncveket nem alkotni. Azert irok Loni- 

 cerät nem lonczot, azert nem alkalmazom Diöszegi nyiltok nevet a Junger- 

 mannia nemre, hanem hasznälom a ri^gi Jungermannia nevet nem csak 

 egy csoportjänak megjeleles^re u. m. a Chyloscypliusra, melyet Diöszegi 

 valöszintileg szem el6tt tartott e nev alkotäsänäl , mert a Chyloscyphus 

 k^pviseli leginkäbb a majmohok ezen rendjöt a Debreczeni viränyban. 



A. Lombos Jungermanniafelek. 



7. Metzgeria Radd. 



M. furcata Nees. Sziklän, földön 6s fatörzsökön Eperjes videken 

 .gen gyakori, de ritkän iszporatermö. A m. Tälra s az orszäg öjszaki 

 Latära feie gyeriii, s Ott alig emelkedik az alhavasi täjig. Sötötzöld val- 

 fajat csak Simonkö aljän bikktörzsökön talältam. A kcskenysallangü särga- 

 zöld alakjain, kenyelraesen öszlellietni az ägak vagy sallangok fejlödöset. 

 Egyes karimasejtek tartalma zavarodik, s megtelik zöldes szemcsekkel. 

 A sejt tägüläsa alatt 6szre lebet venni, hogy a szemcs^k sugärosan cso- 

 portosulnak egy pont köriil, raely az eredeti sejt külsö szel6re esik. Az 

 egyes szeracse csoportok ugyan annyi v6gre tisztult tartalmu sejtekke 

 fejlödnek, mig a sugarok közöppontja szemcses tartalmu sejtet köpcz, 

 mely az elöbbi szaporodäsi menetelt israötelni köpes. 



Sokszor ugy lätszott, mintba egyes ilyen mödon nagyobbodott 

 karimasejtek az anyanöv(5nyt61 mint csirabimbök elvälnänak mög minek- 

 elßlt ägsallangokkä kifejlödtek volna. Legaläbb lättam olyanokat melyek 

 mär igen behorpasztott aljjal az anyanövönynyel összeküttetesben voltak. 

 Ha ezen räfogäsom all, könnyen magyaräzhatö ezen mäjmoh nagy s gyors 

 terjedese Eperjes környek^n, hol ezen faj sporatermö p6Idänyait sokövi 

 6szlel6sem daczära gyöjthetnem nem sikerült. Csak a Solyomkß sziklai- 

 röl hoztam egykor tokcsäs pöldänyokat. 



M. pubescens Radd. Nem oly ältalänos elterjed<isö mint az elöbbi, 

 legbövebben n6 m^szlalajon a v. e. t. ritkäbb ä homokkö terület<5n a 

 Branyiszkö menteben, s a trachyton az Eperjes-Tokaji hagylänczban. 



8. Aneura Dumont (Innincs). 



A. pingvis Nees. Bßven hideg forräsokban, honnan nt^mely hegyi 

 patakokat nagy tävolsägra lekisöri , nagyobb kiterjedösö barnazöld gye- 

 pekben. Legbujabban no a sdrosi 6s zemplöni trachythegyek menteben, 

 de nem ritka a v. e. t. a m. Tatra alhavasi täjäig. A közönseges alak itt 

 a ß angustior Eckart VII. 51. 



Ä. multifida Dum. Ezen fajt csak egyszer szedtem nedves fän a 



