— 24 — 



Ezen elteres miatt közeledik ez ällomäsü fajunk nömöleg Taylor J. fra- 

 gillifoliajähoz. 



F. Tamarisci L. az elöbbinel ritkäbb s csak sziklän termö, de 

 elterjed hasonlöul a v. e. t. az alhavasi täjig. A begyes levelä välfajät 

 csak a m. Täträn az Lesznai sziklafalon (Alt-VValddorfor Wand) taläl- 

 tara. Eckart rajzäval tököletesen megegyezö p61d;inyok csak igen nedves 

 szikläkon teremnek. 



14. Madotheca Dumont (Tartokocs). 



M. laevigata Schreh. A Säros-Zempleni 6s Ungi tracbythegyek 

 menlöben nedves szikläkon böven , a Babjagurän Arvamegyeben györen 

 (Rehraann). A trachyton termö p61dänyok megegyeznek Eckart rajzäval 

 tab. VI. 44., csak hogy pälhäi nem negyzetesek, hanem teglanyalakuak, 

 s mint magok a levelek tüskesfogasöliiek. 



M. platyphylla L. A. v. e. t. az alhavasi täjig fatörzsökön ritkdn 

 szikläkon, mint p. a bänszkai völgyben. Nagysäga s elägazäsa igen vältozö. 



M. Ponella Nees. Vizjärta köveken a rnagas Täträn, a felsö erdö 

 täjon a fej6r viz völgyöben s nagy Koscbariszku nevi'i parton (itt Kalch- 

 brenner ältal). Az also Iev61kar6ly häromszor kisebb a felsönöi , majd- 

 nem n6gyzetes, s visszatüremlett karimäjü mint M. rivularisnäJ, de vak- 

 fönyü. Pälhäi t^glänyosok, s basonlöül szegölyzett karimäjuak. 



15. Radula Dumont (Kärtocs). 



R. complanata L. a. v. e. t, fatörzsökön, ritkäbban sziklän p. 

 Branyiszkön. 



16. Ftilidium Nees ab Esenb. (Pillabojt). 



P. ciliare L. Terjed a rönasägtöl a bavasi täjig s nö földön, szik- 

 län s fän. Itt következö alakjait lebet külömböztetni. 



1. PulcJirum Corda. Ez minden reszeben gyeng6debb a töalak- 

 näl, levelei mölyebben hasgatottak, s gyeren pilläsak. Sziklän a Sebesi 

 völgyben. 



2. HeteromaUumNees. Levelei ällnak oly gyeren, hogy azok m6g 

 szäritott peldänyokon is puszta szemmel külömböztethetök. A legfelsöbb 

 levelei igen rövidpilläsok. Cserhö hegy tetejen Särosban. 



3. EricetorwnNees. Levelei györenällök s egyszerii gyenge nagyitö 

 segitsegevel külömböztethetök. Az egösz növöny vereses söt sokszor 

 barna szinü s gyenge fönyö. Zsabbi tö völgyöben a magas Tatra közep- 

 pontjäban. 



4. Wallrothianum Nees. Levele olyan sürün all s bir oly hosszii 

 pilläkkal, hogy a törzs s ägai mög 61es lencsön tekintve, csak szöszös 



