__ 28 — 



s ne.gyfogü levelekkel. A m. Täträn nagyobb mohok közt, p. a härom- 

 karölyü Ostormoh gyepeiben. 



5. Schreheri Nees. Szdra heverß gyepetk(^.pzö nögyzetes härom- 

 fogü levelekkel. Gyakori a töväri hegyeken. 



6. Naumanniana Nees, feltiinöleg nagy barnazöld levelekkel. A 

 Sebesi vülgyben a patak partjän Särosban. 



7. Quinquedentata Nees. Szära heveru s gyepelkepzö, 3 — 5 fogu 

 levelekkel. Virägburka rendetleniil (ogas. 



J. minuta Decks, a m. Täträn mindeg mäs mobok közt, a 

 havasi täjtöl, bol azt a fejerlö Dicraniim közt a kis kablbacbi völgyben 

 szedtera, a hegyek aljäig, hol m^g a vizlakö habos Äso czfm vagy Sca- 

 pania közt is eli>fordul, de mindenütt györen. 



J. Dicksonü Eckart IX. 68. Elüt az elöbbitöl hosszabb szötter- 

 pedö lev61karelyaival. Szedtem a häromkarelyü Ostormoh gyepjeiben 

 Sdnonkahegyen Särosban. 



J. incisa ScTirad. K6pez ez sötötzöld szövetet rothadö fäkon, 

 a m. Tatra äjszakkeleli lejtöin. Levele majdnem viziranyosan ällö, ki- 

 hegyzett ep61ö kar^lyokkal s kerekitett öblökkel. Virägbiirkänak kar6lyai 

 fiisiisen fogasak. 



J. hicrenata Lindenbg. Csak egy p6ldännyal bi'rok, melyet ällitö- 

 lagosan Kalcbbrenner, Sz. Olaszi mellett talält. 



J. alpestris Schleich, az Aranyilkai hegyeken szedtem magam a 

 Beskideken Rehmann Antal. 



J. excisa Diks, rothadö fän, a m. Tatra ejszakkeleti lejtöin, s 

 a Zsabi tö mellett, valamint a söväri hegyeken is. Csiraszemcsei n6gy- 

 alj vagy tetraederalakuak, s elfoglaljäk gömbded csoporfjaikkal a lev61 

 egesz sz6let, a miört ez rendetleniil fogas vagy kirdgott 6liinek feltünnek. 



J. ventricosa Nees. A Singl(^ri völgy ^jszaki lejtoin. Földhez 

 simuiö barna szärain igen feltünnek, szabälyosan fedelökes elevenzöld 

 levelei, fogcsücsaikon elevensärga csiraszemcsegömbökkel. Rehmann 

 tapasztaläsa szerent a Beskideken is nö. 



J. inflata Nees, deli Szepess^gen, s helyenkent Sdrosban is igen 

 elterjedt mäjmoh, suhaggregata 6s laxa vällajaival. Az utöbbi kepez 

 p. Göllnitz 6s Szomolnok közt nagy kiterjedösü gyepeket nedves kopär 

 helyeken. Leveleinek mind k6t karölya ilt rendszer6nt kerekitett v6gü. 

 Ätraenö fenyben a legtöbb levele felsö feie biborveres. 



J. alhescens Hock csak a Zsabi tö környeken a gyapjas kar^lysüveg 

 vagy Racomitnum lanuginosum gyepjei közt, gy6ren 



