A Curare-märeg. 



Irta B. Mcdnyänszky Denes. 

 (Claude Bernard ismertet^se szerint.) 



Rögöla bizonyos mei'ges anyagok az eniberek figyelmdt magukra 

 vontäk, s rejtölyes felelenimel elegyült nömileg igezö vonzöiläst gyako- 

 rollak, különösen olyak, melyek tävol eredetök , homälyos minös^gök, 

 s dermosztö hatisaik ältal veszelyes büvszerkent liinedeztek fei, talany s 

 halälos fegyvcr bünös szenvedöly kezöben, megoldäsra, tanulmänyra ger- 

 jesztö leladat a kiitalö tudomanyos eszielet elolt. Ilyenek kozült legre- 

 gebben helycl foglalt a „Curare"") vagyis aitaljänos elnevezesben össze- 

 foglalva ' dölamerikai iiyil-m(5reg, inely a legelsi'i felfedezesi utazäsok 

 öta ismeretfis. Sir Waller Raleigh mär 1595-ben Guyana felfedfzesekor 

 olt elolalälta, s nevezetessege iniatt, ö legelsö, Europäba bozta n)6rge- 

 zetl nyilakon. Äzöta a jeleukorig szamos kutalö ulas e rejtelyes anyaggal 

 IbglalkozoU, es annak termöszete, köszitöse, szöval egesz törlöiiete körill 

 sok valö de m6g több költött reszleteket elbeszc^lt, ligy hogy az majdnem 

 b6besz6dii niesek tärgyävä lön. — Itt is, mint a vilägisme (xoOfÄoyQacpia) 

 majd minden, különösen termeszettani disciplinäiban, talälkozunk Hum- 

 boldt Sändor korszakot alakftö egyenisegdvel. Ö, ki az ujabbkori, mond- 

 hatnäm „utazäsi tudoniäny" szellcmi apja , ki nidr a nuilt szdzad veg- 

 lizcdöben eb'ikeszito zsengedolgozataiban az „izomrost izgatäsäröl" fog- 

 lalkozott, (mely tärgy i-eminiscentiäil cgy költöi szinezetü czikkben sorozd 

 az Ansichten der Natur maradandö szepsegil mulatvänyai köze) terni6- 

 szetes, bogy lialliatosan 6rz6 figyelmet ebreszlve, n)idon szäzadunk ele- 

 jen Delamerika ogyenlilöközi rcngelegeiben egy olt sajätsägos, vegyi^szeti 



') Kiilöiriljöz.ö iräsniöd s kiejtes sierint : wooiarn, woiirani, Avuiali, wiari, 

 worari stb. 



