— 32 — 



s 6lettani iränyban oly düserdekil anyaggal talälkozott. ütazäsi munkäjä- 

 ban") ekesen elbeszeli idevagö 6szleleteit, a nelkiil azonban, hogy a 

 vadoii helyszinen mödjäban lett voina , a k^mlö tudös k6nyelm6vel es 

 segedeszközeivel a tärgyat kimeriloleg eldönteni. A mit lätolt, röviden 

 moiidva, az : bogy egy indäs küszö növenynek, niely a Strycbneäk köze 

 lartozni lätszik , fäs töreszei összemetelve kifözetnek , s a söritett s el- 

 hiilve kemenyedö le kepezi a tisztän növenybeli mereganyagot. Utäna 

 25 evvel nyomain järva Boiissingault es Roulin ugyanazt jelentek, hason- 

 lag a nemrög felszäzados vilägünneppel megtisztelt tudös Martius, toväbbä 

 Schoniburgk R. 1840 — 43 Guyana ismertetdje, s 1843 — 47. F. de 

 Castelnau ki egy nagyobb franczia expeditiot vezetett Dölamerikäban. — 

 Mäsok ezen felül allitäk, hogy a Curare-mereg älladekähoz meg ällati 

 mereganyagok is tartoznak. Igy Charles Watterton, ki nemes kedvtöltes- 

 beii munkäs bietet s nagy jövedelmeit a termeszettudomänynak szentele, 

 s 83 eves aggkorban e nyäron gyönyörü angol lakhelyen nieghalt, 1812- 

 ben Guyanät beulazä, s ehiiondja hogy a Curare keszitesehez az illetö 

 növeiiy leve köze meg ket fajtabeh merges hangya s kigyömereg is ele- 

 gyittetik. Hasonlag Goudot, ki 10 evig lakta Braziliat, a kigyömereg 

 adalekot fötenyezönek tekinti. Emile Carrcy, a legujabb utas, ki utolsö 

 irt a Curare felöl, oda akarja egyeztetni e külömbözö adatokat, hogy a 

 möreg veleje csakugyan ama növenynedv, de az azt keszitö benszülöttek 

 tältosai meg egyeb nt^ha bizarr szerekkel keverik, reszint babonäböl s 

 hogy öveiket ämftsak , reszint hogy az idegeneket tövutra vezessek 6s 

 titkukat homälyosabban megörizzt^k. — Az ujabb utazök iparkodtak a 

 kördeses növ^nyt tudomänyosan meghatärozni, s igy idöztetnek : Strych- 

 nos toxifera. Schombgk. — Str. cogens. Benth. — Str. guyanensis. 

 Mart. Söt a Cissus nemnek egyik fajtäja is, — valamint hogy a nedv be- 

 fözese folytäban Cassava-le (a Jatropha manihot friss ällapotban igen 

 csipös nedve) silritöiil hozzäadatik. Mesesnek bizonyult azon ällitäs, hogy 

 a meregkeszitest — mely mindig bizonyos ünnepies szertartässal megy 

 v(5gbe, — halälnak szänt v6n asszonyokra bizzäk, kik mint haszonvehet- 

 len tagjai a lörzsnek amügy is megvetett ällapotuak, minthogy, ügy 

 mondäk , a forralt mereg göze , az egöszsögre okvetlen öldöklö hatäst 

 gyakorol. Közvetlen eszlelet tanitja, hogy ez 6p oly kevesse az eset, a 



*) Kisebb kiadäs : Reise in den Aequinoctial-Gegenden von A. v. Humboldt, ed. 

 Herrn. Hauff, 1860. Stuttg. IV. 79—92. (A szerzö befolyäsaval a franczia nagy eredeti 

 nyomän keletkezett.) 



