— U — 



Az egyik a tengeleti laplälkozäs köz(^, hovä tailoznak a min'gy- 

 szövetek, a nyälka- s takoiiyhartya s effele reczes boiszövelek, melyek 

 elelmiikötlt^se abbaii all, hogy bizonyos anyagökkali erintkezös ältal ingc- 

 relve nedveket felszinak, älszivärogtatnak, vagy inäsokat kivälasztanak. 

 — Mäsik a mozgäsi s erzt^si szervek köre, hovä egy az elöbbiektöl 

 külombözö alkatresz csoport lartozik, ugyanig rostok, szälak, csövek, 

 melyek fonadekai vagy izom vagy ideg alakjät rautaljäk, összehuzödhatök, 

 s cgymässal aprö duzzadtsägokban összekötvek. Ezen csoport möködese 

 az ällati eletben az erlelmi vagyis lelki tevökeiiyseg közvelitese a testtel, 

 a mennyiben az 6rz(5s vagy akarat mozzanatait tolmäcsoljak, a mit az ide- 

 gek vögeznek, s parancsolatjaik leljesitösere izgaljäk az izraokat, melyek 

 azok 6rzeki elötüntetösenek eszközei. — Valamennyi ezen alkatresz- 

 csoportoknak egybevägö müködese elöällitja az ällati 6let tünemönyeit, s 

 pedig oly egybefüggölcg, hogy az egyik 6s mäsik között hezag vagy felbe- 

 szakadäs nem täraadhat a nelkiil, hogy ez ältal maga az elet fennmara- 

 däsa meg nem semmisülne. Toväbbä ezen szervezeti alkatreszek nem 

 I6teznek szabadon magukban, hanem egy bizonyos megfelelö közegben, 

 melynek ep volta fennälläsuknak szinte 6-pen oly nölkülözhetlen feltetele, 

 ügy hogy valamint serült vagy roncsolt szerv egeszseges közegben, epen 

 oly kevösse ep szerv rongält vagy ärtalmas behatäsii közegben 6let6t s 

 müködeset folytathatja. — Mindamellelt azonban, hogy ezen kep oly 

 bäraulatos összefüggesü egöszet mutat, annak egyes alkat csoportai 

 mögis igen hatärozoltan körvonalozott kOlön haläskört kepeznek, s egy- 

 mästöl megkülömböztetendök el annyira, hogy egyik a mäsiktöl függet- 

 lenül 6lbet, haihat, mig a többi erintetlen marad, mert az 6rz6si es a 

 mozgäsi idegköznek, valamint külön az izmoknak vannak sajätsägos mer- 

 geik, melyek egyiköket meglämadjäk vagy elölik, mig a mäsikät illetetlen 

 hagyjäk. — Märmost, czelunkat tekintve, lätjuk, hogy a vörnek hullä- 

 mära, a mint az a lelekzes ältal tisztulva, azaz ölenyülve, a szivböl az 

 üterek ältal az ed6nyutakba kilöketik, valödi elethozöja az egösz testi 

 szervezetnek, folyväst pötolvän az elfogyasztott egö anyagot. Ha tehät 

 az üterekbe kitödulö ver valami idegen kärtekony anyaggal megfertözve 

 16p a kering^sbe, a lüktetes folytäban azonnal szetärasztja azt, s vala- 

 mennyi szervvel 6rinlkezesbe hozza, hol azon anyag, sajätsägos terme- 

 szetehez kepest, hatäsait gyakorolja : s i'gy lörtönik az a mörgezett seb- 

 zeseknel. llyennel tehät megkülömböztethetünk härom vältozati fokot: 

 elöször a m^reg felolvasztäsät a sebhely ällati nedveiben , mäsodszor 

 szetoszläsät a visszerekben, melyek azt a szivhez vezetik, vegre harmad- 



