KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 38. N:0 2. 



15 



Östersjön, hvari genom en enkel förklaring nog vore gifven af förekomsten af det salta 

 bottenlagret i Östersjöns hydrografiska gebit. 



I tabell IV äro sammanställda alla de mätningar öfver dubbelströmsättning, som 



blifvit gjorda på Fladens fyrskepp i Kattegatt under vintern 1902 — 1903. 

 betecknas här ingående ström, med vanlig stil utgående ström. 



Med fetstil 



Tabell IV. 





Ytan 







D j u 



P i 



m e t 



e r : 











November 16 8 fm 





5 



10 



15 



20 



25 



30 



35 



40 



8.9 



15.7 



24.6 



33.6 



3.1 



3.6 



9.8 



10.2 



18.0 



> 18 > 



4.5 



20.2 



35.9 



27.8 



29.1 



4.5 



8.9 



157 



12.5 





15.7 



36.8 



26.9 



314 



30.5 



54.7 



14 8 



42.6 



— 





35.9 



16.6 



3.1 



8.1 



5.4 



7.6 



11.1 



8.9 



8.9 



Februari 16 8 em 



65.1 



44.9 



44.9 



44.9 



40.4 



18.0 



21.1 



314 



18.9 



20 8 fm 



30o 



50.3 



41.3 



54.7 



60.6 



368 



35.9 



43.5 



31.4 



27 8 em 



61.5 



53.8 



78.5 



80.8 



29.1 



20.2 



15.7 



20.2 



22.4 



Mars 28 * 



18.0 



53.8 



66.0 



50.3 



314 



20.2 



18.0 



13.5 



18.0 



April 21 » 



56.9 



13.5 



6.8 



15.7 



9.8 



44.9 



15.7 



5.4 



8.9 



Tabellen visar, att den 16 och 18 november, den 30 december, den 22 januari och 

 16 februari finnes i Kattegatt vid Fladens fyrskepp utgående ytström och ingående botten- 

 ström, ytströmraen växlar i djup emellan 5 m. och 20 m. Den 20 februari och 27 februari 

 finnes däremot ingående ytström och utgående bottenström. Den 28 mars finnes en föga 

 mäktig utgående ytström och en till bottnen nående underström, den 21 april däremot 

 ingående ytström, som ej når till 5 meters djup, och en mäktig utgående bottenström. 



Jämföra vi dessa resultat med de undersökningar, förf. gjort på Schultz Grunds 

 fyrskepp 1 ) finna vi, att dubbel strömsättning, ytström och bottenström af motsatt riktning, 

 är mycket sällsyntare i Kattegatt, än i Stora Balt; i de grundare delarna af Öresund var 

 den ytterst sällsynt. 



Det salta bottenlagret i Kattegatt. 



I det föregående är uppvisadt, att den utgående ytströmmen i Kattegatt i regeln når 

 till bottnen. Och likaså omfattar äfven den ingående ytströmmen såväl ytlager som botten- 

 lager. Då det var omöjligt att få tätare observationer med Arwidssons strömmätare, 

 emedan detta är i hög grad tidsödande, så gjordes vid Fladen försök att uppskatta ström- 

 styrkan med ett strömkors af 1 mm. tjock kopparplåt, som endast vid starkaste ström 

 flöt på ytan men annars gaf en större eller mindre vinkel med vertikalen. Denna uppmättes 



1 ) Jämför förut citerade afhandling. 



