KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 36. N:0 I. 21 



Cautiwcamptus ininutun Daday Jenö : Mouograpliia Eucopepodoruin liberorum in Hungaria hiicusque 



repertorum, pag. 287. — 1885. 

 » » JuLBS Richard: Théses présentées ä la Faculté des scienccs de Paris, etc. 



Anuales des Sciences nat., 7 Serie, Zool. etc. Torne 12, pag. 245. — 1891. 

 » » O. SCHMEIL: Deutschlands freilebende Stisswasser-Copepoden. II Teil: Harpacti- 



cidae, Pag. .31, Taf. II, Fig. 1 — 14. — 1893. 



Anm. Ehuru den af Claus (anf. st.) lemnade beskrifningen och ätVen afbildningarue till en del äro 

 ofullständiga och bristtalliga, kan det dock, då han anför det för arten mest utmärkande kännetecknet — anal- 

 oporclets tvåspetsige taggar — , icke vara något tvifvel uuderkastadt, att han haft för sig den här i fråga varande 

 arten, hvilket också af alla de här citerade författarne antagits såsom gifvet. Emellertid synes det mig vara 

 antagligt, att den af honom å Fig. 2, Taf. XIII lemnade afbildningen grundar sig på en annan art, emedan 

 den af honom där af bildade l:sta foten utvisar on helt annan form än den, som tillkommer den här i fråga 

 varande arten. Därför anser jag mig icke kunna citera denna tigur. De af Uljanin lemnade båda figurerna 

 äro bättre upplysande än de af Claus gifua. 



Beskr. — Honan. — Hennes längd, utan stjertborsten, är 0,52 — 0,66 mill. Hennes 

 allmänna kroppsform liknar fullkomligt den samma af den närmast föregående arten och 

 är medelmåttigt långsträckt. l:sta hufvudbålsegmenlet är jämförelsevis kort och föga 

 längre än bredt, och dess längd, som är mindre än den af de följande hufvudbålsegraenten 

 tillsamman, förhåller sig till kroppslängden ungefär som 20 till 75. Rostrum synes till 

 en del ofvanifrån. Stjertens längd, som är mindre än den af hufvudbålen, förhåller sig 

 till kroppslängden ungefär som 33 till 75. l:sta stjertsegmentet är något litet kortare än 

 de 2:ne följande stjertsegmenten tillsamman, och det sista stjertsegmentet är betydligt 

 kortare än det nästsista. Kroppssegmenten sakna tänder i bakre kanten, men stjert- 

 segmenten hafva å sidorna vid nämnda kant rörlige taggar, och det sista stjertsegmentet 

 har icke spår till något utskott å sidorna vid stjertgrenarnes baser (tab. W, tig. 1). Anal- 

 operclet har bakre kanten i midten afrundad eller konvex och bärande 7 — 8 tvåspetsige 

 taggar (fig. 2). A denna tigur utmärker a taggens bas. Stjertgrenarne äro korte och 

 tjocke, ungefär af samma längd som sista stjertsegmentet s yttre kanter, med yttre kanten 

 konvex och den inre d:o ungefär rät, samt med ett litet spetsigt utskott i yttre hörnet 

 af deras bakre ände. I yttre kanten bära de 2:ne borst och 3:ne små taggar samt på 

 midten af deras öfre sida ett borst. A inre kanten sakna de taggar. I bakre änden 

 bära de 2:ne stora borst, af hvilka det yttre är väl hälften så långt som det inre,' innan- 

 för hvars bas är ett mindre borst. 



Antennerna af l:sta paret äro korta och räcka på långt när icke till bakre kanten 

 af l:sta hufvudbälsegmentet. De hafva 8 leder, af hvilka de 2me första äro tjockast, och 

 de 4 sista ä]'o nästan af samma längd. Sinnescylindern å 4:de leden räcker ungefär till 

 midten af sista leden. Bigrenen å antennerna af 2:dra paret är 2-ledad. 



Fötterna af de 4 första paren likna nästan fullständigt de samma hos den när- 

 mast föregående arten, och båda grenarne af l:sta — 3:dje paren äro treledade. Den 

 yttre grenen af l:sta fotparet (fig. o) räcker nästan till midten af 3:dje leden i den 

 inre grenen, och borstet i den ini-e kanten af 2:dra leden af den förre är särdeles långt. 

 l:sta leden i den inre grenen räcker nära änden af den 2:dra leden i den yttre grenen, 

 men har ungefär samma form som hos närmast föregående art. Taggen i änden på 3:dje 



