KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 36. N:0 I. 35 



Canthocamptiis Borcherdingii S. A. POPPE ; Notizen zur Fauna der Susswasser-Beckea des nordwestlichca 

 Deutschlands, mit besonderer Berucksichtigimg der Crustaceen; Abhandl. des naturwiss. 

 Vereins zu Bremen, Bd. X (Abdr.), Pag. 545, Taf. VIII, Fig. 10—19. — 1889. 

 » pygmaeus O. Schmeil: Deutschlands freilebende Susswasser-Copepoden,"II Teil: Harpacti- 



ddae, Pag. 61, Taf. V, Fig. 1—15. — 1893. 



Beskr. — Honan. — Längden, utan inberäkning af stjertborsten, är omkiing 

 0,62 — 0,7 rnill. Ki'oppsformen är jämförelsevis smärt och långsträckt, och största bredden 

 öfver bakre delen af 1 :sta hafvudbålsegmentet är mindre än samma segments längd samt 

 innehålles omkring 4'"/'3 gånger i kroppslängden. l:sta hufvudbålseginentet, hvars rostrum, 

 ofvanifrån sedt, är antj^dt, är kortare än de öfriga hufvudbålsegmenten tillsamman. 

 Stjerten är betydligt kortare än hufvudbålen, och dess l:sta segment är äfven betydligt 

 kortare än de närmast följande 2:ne segmenten tillsamman. Sista stjertsegmentet (tab. II, 

 fig. 20) är något kortare än det nästföregående d:o. Analoperclets bakre kant är å sin 

 mellerste del afrundad och bär därstädes ungefär 10 tämligen grofve enkle taggar. Kropps- 

 segmenten sakna i deras bakre kant tänder och äro där släta, men stjertsegmenten hafva 

 å hvardera sidan framom den en rad af taggar, hvartill äfven finnas spår å sista stjei't- 

 segmentet. — Stjertgrenarne (anf. fig. 20) äro mycket korte och tjocke, långt åtskilde och 

 något divergerande samt kortare än sidokanterne af sista stjertsegmentet. Deras yttre 

 sidokant är å midten trubbvinkligt utstående eller stundom mer eller mindre starkt konvex 

 och har därstädes ett borst och en ytterst liten tagg samt där bakom en mindre tagg 

 och ett borst. A deras öfra sida närmare inre kanten och bakre änden sitter ett boist 

 och å deras inre kant nära intill bakre inre hörnet omkring 3:ne ytterst små taggar. Vid 

 deras bakre ände sitta, såsom vanligt, dels 2:ne stora borst, af hvilka det yttre är nära 

 hälften så långt som det inre, och dels innanför basen af det senare ett mindre borst. 



Antennerna af l:sta paret äro korta och räcka på långt när icke till bakre kanten 

 af l:sta hufvudbålsegmentet samt hafva 8 leder, som alla äro korta och hafva medelmåttig 

 borstbesättning. Sinnescylindern å 4:de leden räcker till början af den sista leden. Bi- 

 grenen å antennerna af 2:dra paret är tvåledad och bär 4 borst. 



Fötterna af l:sta — 4:de paren hafva yttergrenen treledad och innergrenen tvåledad. 

 — Fötterna af l:sta paret (fig. 21) äro jämförelsevis korta, med båda grenarne nästan af 

 samma längd och den inre grenen endast något litet kortare än den yttre d:o. 2:dra 

 leden i den yttre grenen är kortare än någon af de båda andra lederna i samme gren, 

 och borstet nära nämnda leds inre nedi'e hörn är tämligen långt. Den inre grenens l:sta 

 led är föga kortare än dess 2:dra led och har i inre kanten nära sitt inre nedre hörn 

 ett kort tagglikt borst. Dess 2:dra led har i spetsen utåt en läng rät eller föga böjd 

 tagg samt innanför denne ett långt borst och i inre kanten nära spetsen ett litet tagglikt, 

 ehuru fint borst. — Fötterna af 2:dra paret äro något kortare än de af de följande 2:ne 

 paren, och utmärka sig för öfrigt såsom vanligt därigenom, att den yttre grenens 3:dje 

 led i inre kanten blott bär ett borst, och den inre grenen är tämligen lång, så att den 

 räcker utom eller nedom början af den yttre grenens 3:dje led. Denna sistnämnda led 

 bär i spetsen såsom vanligt 2:ne borst och 1 tagg, och ået yttre af borsten är af be- 

 tydlig längd och endast obetydligt kortare än det inre. Den inre grenens 2:dra led bär 

 närmare spetsen i både yttre och inre kanterne en medelmåttigt stor tagg och dess^utom 



