68 W. LII.LJEBOKG, SVENSKA ARTER AF FAMILJEN HARPACTICIDAE. 



borsten, 0,6 — 0,66 inill. I hafvet vid våra nordöstra kuster blir den något större, och 

 hennes längd där är 0,62 — 0,76 mill. ^) Kroppsformen är medelmåttigt långsträckt och ej 

 fullt så smärt som den af Canthoc. staphylinus. Den främre delen af hufvudbålen är be- 

 tydligt bredare än den bakre delen af den samme och stjerten, och skillnaden i bredd 

 mellan den bakre hufvudbålen och stjerten är nästan ingen, hvadan den senare är otydligt 

 afsatt från den förre.-) Det l:sta hufvudbälsegmentets största bredd innehälles nära 3'-; s 

 gånger i kroppslängden. 1 :sta huf vudbålsegmentet är stort, och dess längd är något litet 

 större än längden af de följande hufvudbålsegmenten tillsamman. Framtill är det försedt 

 med ett bredt, vid spetsen afrundadt rostrum, som hvalflikt öfvertäcker basaldelarne af 

 antennerna af l:sta paret. Stjerten, som har 4 segment, är mycket kortare än hufvud- 

 bålen, och dess längd utgör nära ^/s af den senares d:o. l:sta stjertsegmentet är något 

 litet kortare än de 2:ne följande segmenten tillsamman, men är betydligt längre än det 

 2:dra d:o. Det sista stjertsegmentet är långs midten klufvet ända till dess främre kant, 

 och dess båda delar divergera bakåt. Sista hufvudbålsegmentet och stjertsegmenten hafva 

 ofvan strax framom bakre kanten och å sidorna vid nämnde kant en tvärrad af ytterst små 

 taggar, hvilken rad å de öfiiga hufvudbålsegmenten är rudimentär, men däremot å stjertens 

 undra sida vid i fråga varande kant mera utbildad. Analoperclet är litet och sträcker sig 

 bakåt blott ungefär till midten af sista stjertsegmentet, och har sin bakre kant i midten kon- 

 vex och utan taggar. Stjertgrenarne äro hos båda könen korte samt märkbart kortare än 

 sista stjertsegmentets sidokanter och bakåt divergerande och något litet afsmalnande, och 

 med bakre änden tvärt afhuggen. Vid den bakre yttre ändvinkeln bära de en tämligen 

 stor tagg och strax framom den ett litet borst. På deras öfra sida och nära intill midten 

 af deras inre kant bära de ett mindre borst. Vid bakre änden hafva de ett stort, till- 

 spetsadt och emot basen bredt utskott. ■^) För öfrigt bära de under detta 2:ne stora änd- 

 borst, af hvilka det inre är längst och ungefär så långt som kroppen, med undantag af 

 l:sta hufvudbålsegmentet; innanför dettas bas ett mindre 3:dje ändborst och innanför det 

 ett ytterst litet borst. 



Antennerna af l:sta paret äro mycket korta och tjocka och räcka på långt när icke 

 till midten af l:sta hufvudbålsegmentet. De hafva 8 till dels något otydliga leder och en 

 ymnig borstbesättning. De 4 — i synnerhet de 3 — första lederna äro synnerligen tjocka. 

 Den 3:dje leden bär framtill en stor, kloformad och i spetsen klufven tagg eller utskott, 

 som för arten är karakteristiskt. Den 4:de leden bär framtill en stor sinnescylinder, som 

 räcker utom antennens spets, och den 8:de eller sista leden bär äfven en något kortare 

 sådan.*) — Antennerna af 2:dra paret äro längre än de af l:sta d:o samt treledade och 

 försedda med grofva borst vid spetsen. Deras bigren är lång och treledad och bär å 

 l:sta leden ^) ett mindre borst samt vid änden af 3:dje leden 2:ne oliklånga större d:o. 



^) Enligt ScHMElL är den i T}'sklaucl och Fraurike blott 0,5 mill. lång. 



^) Den bakre hufvudbålen och stjerten äro något starkare afsmalnande än å fig. 2 hos Schmeil. 



^) Enligt Schmeil skulle detta utskott förefinnas både ofvan och under apicalborsten. Jag har blott 

 iakttagit det ofvan de samma. 



*) Å de i hafvet tagna exemplaren äro dessa antenner af samma beskaffenhet som hos dera från de 

 färska vattnen. 



•'') Enligt Schmeil skulle detta borst sitta ä 2:dra leden. 



