KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND. 36. N:0 6- 11 



;ii' Nuthorst') ;iuses Iföra till Feildenia. Närmast stående arten är för öfrigt 1\ (jraiaineus 

 Heer, hvilken man nästan endast på nervernas antal — de äro 4 — kan skilja från 

 P. Schenkii. 



På Bornholm fanns arten först af Hjorth vid Vellengsby; själf anträffade jag den i 

 några få exemplar vid Bagaa såväl i den gråa leran som i lerjärnsten. På Bornholm 

 uppträder den liksom på andra lokaler ytterst sparsamt. 



I Skåne är arten känd från Höganäs, Pålsjö och Bjuf. Den beskrefs 1867 af Schenk 

 från Franken (Bayreuth) under artnamnet angustifolius, men som Eichwald två år förut 

 i Lethtta rossica gifvit samma namn åt en helt annan art, ändrade Heer namnet på först- 

 nämnda art till Schenkii, Denna (en bredbladig form) anföres äfven från Ostgrönland. 



Podozamites cfr grammens Heer. 



Tcafl. 1, Fig. 15— 17 a, 18. 



1870. Podozamites gramineus; Heer, Beitr. z. Jura-Flora Ostsibiriens uud des Amurlaudes. Sid. 46. Tafl. 4, 



Fig. 13. 



1878. » » Heer, Beitr. z. foss. Flora Sibir. imd des Amurl. Sid. 21. Tafl. 6, Fig. 1,2,3.' 



1879. » cfr gramineus; Natliorst, Floran vid Bjuf. 2. Sid. 77. Tafl. 17, Fig. 4, 5. 



1880. » gramineus; Heer, Nachtr. z. Jura-Flora Sibiriens. Sid. 10. Tafl. 1, Fig. 8 a. 

 1885. » » Ziguo, Flora foss. format, oolith. Vol. 2. Sid. 123. 



» » » Schenk, Von Grafen Bela Szechenyi in China gesammelten foss. Pflanzen. Sid. 



175. Tafl. 15, Fig. 12, 13 a. 



Småbladen äro mycket smala, jämnbreda (smalare än hos P. Schenkii Heer) och 

 afsmalna så småningom till en fin spets. Längden af ett småblad är större än hos P. 

 Schenkii och kan gå upp till 120 mm. (enligt uppgift af Zigno), under det att bredden 

 varierar mellan 1,5 och 3 mm. Nervernas antal är likaledes olika antingen 3 eller 4 

 (Zigno uppgifver äfven 5); de löpa parallellt utan att förgrena sig. Stundom äro de 

 mycket tydliga. 



På Bornholm har jag anträffat arten vid Bagaa i lerjärnstenen samt vid Vellengsby 

 i den gråa leran, på båda lokalerna dock endast i några få fragment. Den har vidare 

 funnits i en mörkgrå lera vid Thoresens tegelbruk söder om Rönne (G. Andersson 1890). 

 Från Lervarufabrikens tegelgrafvar har jag äfven ett par fragment, som jag hänför till 

 denna art, oaktadt bladens konsistens tyckes vara något tjockare och bredden något större 

 än på exemplaren från de andra lokalerna. 



Arten är i Skåne känd från Bjuf, dock endast i ett par exemplar, samt från Ost- 

 sibirien och Kina. 



1) Floran vid Bjuf. Sid. 97. 



