26 HJALMAR MÖLLER, BORNHOLMS FOSSILA FLORA. GYMNOSPERMER. 



nervis Yokoyama ^) och från Bornholm ifrågavai-ande art. Dictyozamites grossinervis 

 skiljes från de bägge andra arterna därigenom, att småbladen äro nästan äggrunda och 

 att nervmaskorna äro mycket vida. D. indicus och D. Jolinstrupi stå hvarandra närmai'e. 

 Den förra är större och har bladbasen mera tvärhuggen och bladöronen mindre utvecklade. 

 Småbladen hos D. indicus äro fästa vid basens midt, hos D. Jolinstrupi däremot något 

 nedanför denna. Hos den förra är småbladens spets mera afrundad, hos den senare mera 

 tillspetsad. Den hos D. Jolinstrupi ofta skarpa bågböjningen hos småbladen förekommer 

 mindre ofta hos D. indicus. 



Ifrågavarande art anfördes först af Nathorst från Bornholm, där A. F. Carlson 

 1885 funnit den vid Bagaa (Hasle tegelverk) vid järnvägens nedgång till lertäkten. Sist- 

 lidne sommar (1902) insamlade jag en hel del exemplar af arten vid ett skikt om 2,5 

 cm. mäktighet vid vänstra sidan af järnvägen, som går ned till lertäkten. Bergarten, i 

 h vilken arten förekommer, är en svartgrå, mycket bitumenhaltig lera, i h vilken äfven 

 Otozamites hornliolmiensis och Ptilozamites Leclcenbyi förekomma. Den förra finnes i stor 

 mängd, stundom tillsammans med Dictyozamites täckande hela skiktytor. 



Ginkgoales. 



Baiera F. Braun emend. 



Baiera pulchella Heer. 



Tafl. 4, Fig. 19. 



1876. Baiera pulchella; Heer, Beitr. z. Jura-Flora Ostsibiriens und des Amurlandes. Sid. 114. Tafl. 20, Fig. 



3c; Tafl. 22, Fig. la; Tafl. 28, Fig. 3. 



1877. » ' : » Heer, Pflanzenverst. von Andö. Sid. 13. Tafl. 1, Fig. 2, 3, 4. 



1878. » » Heer, Beitr. z. foss. Flora Sibir. und des Amurl. Sid. 24. Tafl. 7, Fig. 1. 

 1880. » » Heer, NacMr. z. Jura-Flora Sibiriens. Sid. 15. Tafl. 4, Fig. 3, 4. 



1890. » % Schimper und Sohenli, Palgsophytologie. Sid. 262. 



1894. » » Bartholin, Nogle i den bornh. Jura-form. foreljommende Planteforsteuinger. 2. Sid. 



96. Tafl. 3, Fig. 5. 



Af Baiera pidchella har jag endast funnit fragment; Bartholin af bildar däremot 

 ett nästan fullständigt blad. Bladstjälken är kort, nedtill utvidgad. Bladet är synnerligen 

 stort och kan uppnå en längd af 150 mm. Bladskifvan delar sig snart i tvenne jämn- 

 bredt lancettlika flikar, som äro i spetsen rundtrubbade. Heer antager, att flikarna ej 

 vidare dela sig. Vanligen äro de också hela, men såsom af det här afbildade exemplaret 

 synes, kunna de stundom vara delade. Bredden på de sibiriska exemplarens bladflikar 

 uppgifves af Heer till 10 — 12 mm., men hos de bornholmska u[>pgår den till 15 mm. 

 och därutöfver. Bladflikarna äro genomdragna af många — på ett exemplar har jag 

 kunnat räkna till 17 — grofva, parallella nerver, som mot bladbasen sammanlöpa. I hva,rje 



') Yokoyama, Jurassic Plants from Kaga, Hida and Echizen. Sid. 55. Tafl. 7, Fig. 10. 



