BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 21 



Ea lipsesce din cursurile universitare şi al şcolelor politechnice 

 nu numa! la no!, dar ma! în totă Europa ; şi nu se menţine de cât 

 la instituţiunile la car! profes^ză vre-unul din creatori! eî : cum d. e. 

 la Strasburg, Roma, Breslau, etc, prin influenţa geometrilor Reye, 

 Cremona, Sturm, etc. 



La şcola politechnică din Zurich, unde substanţialul curs al pro- 

 fesorulu! Fiedler s'a ilustrat prin sprijinul puternic ce dădea cursu- 

 rilor de aplicaţiun! mecanice, — în special cursului de statică 

 grafică al marelu! Culmann — dupe ce s'a menţinut o lungă periodă 

 de an! sub influenţa acestu! savant, s'a suprimat acum câţî-va an!, 

 sub sărăcăciosul motiv că ingineri!, în practica profesiune! lor, pot 

 să se dispenseze de acesta sciinţă ! ! 



Fenomenal argument şi demn de reţinut ! ! 



Este ore admisibil, în general, ca ingineri! şi or!-cine are a se 

 ocupa cu mecanica şi aplicaţiunile e! să nu posedeze a fond geo- 

 metria, acesta sciinţă care este sufletul mecanice!? Este evident 

 că o ast-fel de lacună în materialul lor de cunoscinţe '! va împe- 

 dica în multe ocasiun! să obţină soluţiun! sau disposiţiun! superiore. 

 Dar de acesta se va resimţi de sigur şi mersul înainte al sciinţe!. 

 care nu arare-orî s'a făcut prin inginerî. 



Ceea ce însă voim să accentuăm aicî pe lângă importanţa în 

 sine a geometrie! sintetice şi pe lângă sprijinul ce '1 dă mecanice! 

 este ajutorul ce acesta sciinţă '1 aduce geometrie! analitice. 



Se pote într'adever înţelege uşor că, din comparaţiunea continuă 

 a procedeurilor fie-căruia din aceste duo£ sciinţe ; din examinarea 

 acestor procedeur! cu privire la importanţa sati generalitatea lor ; 

 din coordonarea şi complectarea fie-căreia din ele prin resultatele 

 găsite ma! direct în cea-altă şi reciproc ; din uniformisarea corpuri- 

 lor celor diioe 1 sciinţe car! trebuesce să fie naturalmente acelaş!, re- 

 sultă evident o mare facilitate în studiul fie-căreia din ele. 



IV 



Să desvoltăm însă ma! amenunţit conclusiunile expuse ma! sus 

 în mod sumar. 



Ceea ce frapeză de la început în studiul analitice! este artificia- 

 litatea şi empirismul cu car! sunt expuse sistemele de coordonate. 

 Ele apar de o-dată ca ceva convenţional şi întâmplător, iar nu ca 



