16 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Ca să termine cu confusia, la care se ajunsese în Roma din causa 

 unuî calendar, nicî solar nicf lunar, întemeiat la început pe o pe- 

 riodă arbitrară de 304 glile, Iuliu Cesar decise o reformă eficace. 

 In acest scop chemă din Alexandria pe astronomul Sosygene care, 

 socotind anul de 365 (Jile 6 ore, dupe mijlocele de observaţiune de 

 cari dispunea atuncf, propuse să se adopte anul de 36$ dile şi, 

 fiind-că diferinţa de 6 ore negligiate făcea o gli în 4 ani, să se in- 

 tercaleze câte o di la fie-care 4 ani. 



Cât pentru intervalul în care avea să fie intercalată acesta gli, se 

 decise intervalul dintre 23 şi 24 Februarie, devenind acesta gli ois- 

 sexto calendas martias. de unde şi numele de an bissext dat a- 

 nulut de 366 glile, Acesta reformă începu în anul 45 dupe ce mat 

 ânteiu, în anul 47, se stabili concordanţa cu anul tropic prin adăo- 

 garea de 90 glile anuluf civil existent: scopul calendarului civil fiind 

 de a nu se depărta prea mult începutul anuluî civil de acela al a- 

 nuluf tropic, singurul care reguleză anotimpurile şi prin urmare o- 

 cupaţiunile vieţeî civile. 



Privindu-se, însă, în acesta reformă lungimea anuluf de 365 4u e ? 

 6 ore, în loc de 365 4^5 5 ore, 48 minute, 47,5 secunde, astăzi 

 obţinută cu metode precise astronomice, se lua pentru anul civil o 

 valore maî lungă cu 1 1 minute 12,5 secunde ca aceea a anului a- 

 deverat, ceea-ce conducea la o erore de o oii în 128 anî. Cu alte 

 cuvinte, la fie-care 128 anî anul civil începea cu o oii în urma celitf 

 astronomic, diferinţa neînsemnată pentru o viaţa de om : conside- 

 rându-se însă, un maî mare interval de timp, viaţa po: orelor de 

 exemplu, o asemenea diferinţa, crescând, trebuia natural să sfer- 

 şescă prin a aduce neajunsuri, cum s'a şi întemplat. 



In intervalul de 1 257 de anî de la sinodul ecumenic de la Nicea 

 (anul 325), în care se hotărîse regulile dupe cart tote bisericele 

 creştine să serbeze Pascele în aceiaşi oii, erorea de o gli la fie-care 

 1 28. anT se ridicase la 10 glile ; aşa în cât anul civil începea în anul 

 1582 cu 10 glile dupe cel astronomic şi prin urmare, equinoxul de 

 primăvară cădea la 1 1 Martie, în loc de 2 1 Martie cum avusese 

 loc în timpul aceluî sinod. 



Deja de mult savanţiî atrăseseră atenţia asupra acestuî defect 

 grav al calendaruluY Iulian, când, în fine, Papa Gregoriu XHI-lea, 



