BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 15 



relaţiunile strînse în cari, mal mult ca orl-când, ne găsim cu po- 

 porele occidentale. 



Comerciul şi industria nostră sufer serios din causa întrebuinţa- 

 re* în ţeră a calendarului iulian, iar în relaţiunile cu străinătatea a 

 celui occidental. Datele de încasări şi de plăţi diferă în relaţiunile 

 interne şi externe. In loc de două scadenţe normale pe lună, la 15 

 şi la sfârşitul lunel, cum se obiclnuesce în tote ţările, la noi co- 

 mercianţii şi industriaşii, în relaţiunî cu străinătatea, sunt silit! să 

 aibă patru scadenţe pe lună, duo£ dupe stilul vechio şi alte duoe" 

 dupe cel nou. AstăclI când se simte nevoia netăgăduită de a chema 

 şi înlesni venirea capitalurilor străine în industria nostră, introdu- 

 cerea la noi a calendarului apusan va fi de sigur una din condiţiu- 

 nile înlesnitore, pentru venirea acelor capitaluri. 



Statisticele nostre nu pot servi de cât cu greu şi de multe ori ele 

 sunt inutilisabile comparativ cu statisticele străine, fiind stabilite 

 dupe alt calendar. Se scie cât de mare importanţă a căpătat sciinţa 

 statisticei şi din punctul de vedere practic şi din cel sciinţific pur. 

 Unele din ministerele nostre se servă de calendarul vechiu în sta- 

 bilirea statisticelor, altele au fost silite să primescă calendarul notl. 

 In acelaşi minister adese-orl unele direcţiuni se servesc de un ca- 

 lendar, altele de altul. Ast-fel sunt : ministerul lucrărilor publice şi 

 direcţiunea căilor ferate, ministerul de interne şi direcţiunea poşte- 

 lor şi telegrafelor, ministerul de domenii şi institutul meteorologic. 



Pentru statisticele nostre stabilite în stil nou de cele mal multe 

 ori documentele originale sunt în stil vechiu şi stabilirea statisticei 

 cere o transformare — simplă negreşit — dar causă de greşeli şi de 

 confusiî numerose. 



Pentru a se înlătura aceste neajunsuri, unele din cele mal impor- 

 tante instituţiunl ale ţereî : creditele, drumurile de fer, poştele şi te- 

 legrafele, au introdus deja calendarul occidental în tote serviciile 

 lor. Inţinclend şi celor-alte aşezăminte ale ţereî reforma începută, 

 vom fi servit statistica, operaţiunile comerciale şi financiare, cum şi 

 tote raporturile intej naţionale, ne vom fi desbărat, în fine, de un 

 calendar, care nu mal face fală unei naţiuni europene în vecul al 

 XX-lea. 



Căci, să reamintim pe scurt erorile grave, clin punctul de vedere 

 sciinţific, pe cari e întemeiat acest calendar. 



