14 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIIXŢE 



In acesta unificare a sistemelor ds măsuri trebue neapărat să se 

 urmărescă generalisarea sistemelor celor mal exacte, din punctul 

 de vedere al definiţiuneî lor sciinţifice. şi mat lesniciose din punctul 

 de vedere al utilisăreî lor practice. Dar in afară de aceste conside- 

 raţiunî de exactitate şi înlesnire de întrebuinţare, necesitatea unifi- 

 care! măsurilor este aşa de imperios impusă de viaţa modernă in 

 cât un sistem de mesurî întrebuinţat de majoritatea statelor civili— 

 sate, se impune cu necesitate şi celor- alte State în viaţa practică, 

 pe singura consideraţiune că e aprope universal întrebuinţat şi în 

 afară de consideraţiunile de exactitate riguros matematică, relativ 

 la deiiniţiunea luî. 



Sciută e înlesnirea imensă ce a adus relaţiunilor dintre popore 

 introducerea sistemului metric. Ca orî-ce reformă mare şi utilă. 

 preparată de câte-va minţi alese, pricepută de un mic numer. mi- 

 mat cu timpul e apreciată de întrega omenire. 



In şedinţa Academiei de sciinţe din Paris din 26 Decembre tre- 

 cut, secretarul său perpetuu citea, din partea preşedinţilor societă- 

 ţilor imperiale naturaliste şi technice din Odesa d-niî : Klossovsky 

 şi Depp, următorea telegramă : 



«A l'occasiori du centenaire du metre. nous venons rendre hom- 

 «mage aux grands fondateurs du systeme metrique, qui ont pro- 

 «cure a la France la gloire de faire adopter ce systeme par le 

 «monde entier». 



O-dată înţelesă utilitatea aceste! mare reforme, au căutat necon- 

 tenit naţiunile civilisate o unificare analogă a sistemelor monetare, 

 atât de importantă pentru strînsele relaţiunî dintre ele. o unificare 

 a mesurel timpului chiar: şi pote va veni in curend 4 ma m care, 

 conform dorinţe! emise de conferinţa telegrafică ţinută la Paris în 

 [S90, un meridian unic şi o oră. convenţională unică vor fi unanim 

 introduse in corespondenţele telegrafice. Deja un pas forte însem- 

 nat s'a făcut prin introducerea de fusuri ovare spre înlesnire, şi 

 anume treî ore convenţionale în Europa. 



Ca şi unificarea unităţilor. de măsuri şi greutăţi, unificarea calen- 

 darelor represintă idealul unu! progres din cele maî folositore in 

 tote privinţele. 



Respinsă multă vreme, acesta unificare e astăzi cerută de sciinţă 

 şi de trebuinţele vieţeî civile, din causa neajunsurilor ce resultă în 



