10 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



conclusiile D-luî Mirescu constituesc o piedică la introducerea ca- 

 lendaruluî gregorian în loc de propagandă în favorea reforme!. 

 De aceea, este necesar ca resultatul lucrărilor comisiune! să fie pre- 

 sfntat cât ma! curend într'o formă hotărîtă pentru ca amestecul so- 

 cietate! să fie un sprijin pentru realisarea ei. 



D. Mirescu expune că cestiunea calendarului este delicată, 

 fiind strîns legată în multe puncte cu cestiunî religiose. Corectura 

 gregoriană nu este exactă, vorbind riguros matematic. Suprimarea 

 clileî de 29 Februarie la 3 din 4 an! secular! consecutiv* nu este 

 făcută la epocele când ar trebui să se facă. Ast-fel în 1900 nu ar 

 trebui să se mărescă desacordul între calendarul iulian şi cel gre- 

 gorian cu o gli. In realitate calendarul iulian va fi în urma anuluî 

 tropic cu 13 glile tocmaî în 1996. 



D. Pangrati, răspunglend D-luî Mirescu, arată că cestiunea teo- 

 logică trebue lăsată negreşit la o parte, căc! nu avem calitate să o 

 discutăm şi nic! chiar biserica nostră singură nu o pote resolvi. 



Cestiunea ar trebui tratată, dupe spusa teologilor, de un sinod 

 ecumenic al bisericilor de resărit, şi cum asemenea sinode n'aîl ma! 

 avut loc de sute de anî, a aştepta întrunirea unu! asemenea sinod 

 este a amâna cestiunea la nesferşit. 



Reforma calendarului, prin introducerea şi la no! a corecture! 

 gregoriane, se impune din punctul de vedere practic şi trebue să o 

 privim numa! din acest punct de vedere. 



Comerciul şi industria suferă serios din causa întrebuinţare! în 

 ţeră a calendarului iulian, iar în relaţiunile cu străinătatea a celu! 

 gregorian. Datele de incasăr! şi de plăţ! diferă în relaţiunile interne 

 şi externe. In loc de duoS scadenţe normale pe lună — la 15 şi sfâr- 

 şitul luneî — cum se obicmuesce în tote ţările, la no! comercianţi! şi 

 industriaşi! în relaţiun! cu străinătatea sunt siliţi să aibă patru sca- 

 denţe pe lună : duo£ dupe stilul vechio şi alte duoe" dupe stilul nori. 



Statisticele nostre nu pot servi de cât cu greii : de multe or! ele 

 sunt inutilisabile comparativ cu statisticele străine, fiind stabilite 

 dupe alt calendar. Se scie cât de mare importanţă a căpătat acum 

 sciinţa statistice! şi din punctul de vedere practic şi din cel sciinţi- 

 fic pur. Unele din ministerele nostre se servesc de calendarul 

 vechita în stabilirea statisticelor lor : altele ati fost silite deja să pri- 



