BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



lor unităţilor de mesură este o trebuinţă impusă de vieţa modernă. 

 Unităţile de măsură in ele însăşY pot fi arbitrare. Metrul tip nu 

 este exact a 40-a milionă parte din meridianul terestru • totuş! lun- 

 gimea adoptată în ma! multe din Statele civilisate a r£mas şi s'a 

 impus de la sine şi celor-alte State, în afară de orî-ce consideraţiune 

 de exactitate rigurosă. Aşa stă şi cestiunea calendarului numit 

 gregorian. Este de dorit ca societatea de sciinţe, în care s'a ridicat 

 cestiunea, să se pronunţe cât ma! curend şi în mod precis asupra 

 aceste! reforme folositore. 



D. Dr. Istrati adaugă că cestiunea reforme! calendarului s'a 

 pus în studiti de unit membri a! societate! cu un an înainte chiar de 

 a fi agitată de părintele Tondni şi că D. Donic! se ocupă de 20 

 an! cu studiul reforme! calendarului 



D. Dr. Istrati face cunoscut lucrările şi publicaţiunile periodice 

 şi variate ce s'aO primit la bibliotecă de 5 Iun! încoce. D-sa invită 

 societatea a ruga pe D. preşedinte să mulţumescă D-lu! ministru 

 pentru publicarea gratuită a Buletinului 



Se trece la ordinea c^ileî. 



D. Mrazec expune societate! resultatul cercetărilor sale asupra 

 tectonice! şi verste! sare! nostre. 



Depositele de sare din Moldova şi cele din Muntenia până în 

 Prahova sunt de verstă paleogenă, iar cele din Prahova sunt mio- 

 cenice. Cele paleogene sunt înglobate în marge vinete, iar cele 

 miocenice sunt însoţite de tuf verde sau marge albe. Formaţiunea 

 paleogenă se află în anticlinal, cea nouă ca la Slănic pare a fi aşe- 

 zată într'un sinclinal. 



D. S. Atanasiu întreţine societatea cu studiul unu! recif de Li- 

 totamnion ce formeză în basinul Dorne! o mică insulă eocenică, 

 glisa Bîtcele Andreenilor. Examinat la microscop, se arată constituit 

 din frumose inflorescenţe de Litotamnion. D-sa arată distribuţiu- 

 nea unor asemenea recife în diferite regiunî ale Europe!, şi con- 

 chide că acest recif forma maro-inea de est a măre! eocenice. 



o 



D. M. Georgcscu a arătat acţiunea benzenuluî sulfuros asu- 

 pra nitrofenolilor şi a presintat eteri! guajacolulu!, salolulu!, 

 kreosolulu!, vaneline!, aciduluî salicilic, precum şi modul lor de 

 preparaţiune. 



