BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



nostru, D. prof. N. Coculescu, membru al acelei 1 comisiunl, a atras 

 din nou" atenţiunea societate* asupra acestei cestiunl prin scriso- 

 rea sa din 1 7 MaiQ trecut. Cestiunea trebue să se resolve cât de 

 curend, în orl-ce cas înainte de sferşitul luneî Februarie 1900, când 

 se ivesce noul desacord. 



Trebuesce lăsată în afară de discuţie totă partea teolog'ică a ces- 

 tiune!. Să se privescă reforma calendarului din punctul de vedere 

 practic, în vie ţa civilă. Biserica consideră acesta cestiune numai 

 din punctul de vedere special al calculare* serbătorel Pascilor. Re- 

 gulile stabilite în acesta privinţă sunt de natură cu totul tradiţională. 

 Ast-fel biserica fixeză lunile pline pascale dupe un tabel care nu 

 mat este de loc în concordanţă cu realitatea. In olîua când biserica 

 socotesce luna plină pascală, ori- cine pote vedea pe cer luna ştir- 

 bită de 5 (Jile. Totuşi biserica menţine — din punct de vedere evi- 

 dent tradiţional, — întrebuinţarea tabeluluî lunilor pline aşa cum e- 

 rau în secolul al IV-lea d. Chr. 



Asemenea cestiunl ies în afară de ort-ce discuţiune din punc- 

 tul de vedere sciinţific sau al vieţeî practice. Tot aşa Biserica a ho- 

 tărât Crăciunul ca s£rbătore fixă, iar Pasca ca serbat ore mobilă, — 

 făcend ast-fel să varieze mereu" intervalul între aceste duoS serbă- 

 torl. Ele, de fapt, ar trebui să română la un interval fix, dacă sunt 

 în adever privite ca serbări ale aniversarei nascereî şi a morţeî şi 

 înviereî Mîntuitorulul. 



Pentru tote aceste motive, cestiunea teolog'ică iese din cadrul dis- 

 cuţiunilor nostre. Reforma calendarului trebue privită numai din 

 punctul de vedere practic, — şi precum s'a adoptat calendarul $\s 

 gregorian la telegraf şi poşte, la căile ferate, la unele bănci, etc, 

 fără să devenim schismatici pentru acesta — să se lărgescă acesta 

 adoptare a calendarului apusan la întrega vieţa nostră civilă. Bise- 

 rica va putea să continue a se folosi de normale el tradiţionale şi 

 de calendarul iulian, — dupe cum se folosesce şi de tabelul lunilor 

 pline pascale din sec. IV, de şi acesta nu mal este în acord cu rea- 

 litatea de astă(,H. Se vor respecta ast-fel scrupulele teologice şi tra- 

 diţionale ale bisericel, iar în vieţa civilă vom avea calendarul între- 

 buinţat de totă lumea civilisată. Adoptarea acestui calendar se im- 

 pune nu ca cestiune de exactitate matematică, ci ca cestiune de mod 

 universal întrebuinţat pentru măsurarea timpului. Unificarea tutu- 



