182 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



RECENTELE CERCETĂRI ALE INSTITUTULUI METEOROLOGIC AL ROMÂNIEI 



CONFERINŢA 



DE 



ST. C. HEPITES 



Onorată adunare, 



Nict de cum nu m'am gândit acum câte-va $i\e că voiţi avea 

 onorea de a vorbi astăolt dinaintea D-vostre. Când însă iubitul 

 nostru secretar general 'şt pune ceva în cap, scie să găsescă argu- 

 mente atât de convinggtore în cât nu i se pote resista. Acesta este 

 motivul pentru care sunt silit acum să cer indulgenţa D-vostre 

 pentru chestiunile cam aride de ascultat despre care voia avea a 

 trata. 



S'aQ împlinit 15 ant de când Ion Câmpineanu, primul titular al 

 departamentului agriculturel, cu vederile sale largi asupra desvol- 

 tăreî economice a ţărel, cerendu-ml a crea serviciul meteorologic 

 al României 'ml scria următorea frasă care servesce de motto celor 

 1 4 volume de Anale ce am publicat până acum : 



«Pentru ca să putem aprecia situaţiunea nostră agricolă, avem 

 trebuinţă de un studiu climatologic aprofuncj.it»>. 



Intr'adever, Domnilor, clima este principalul factor de la care 

 depinde propăşirea agriculturel. i\cesta este, până astăcll, singurul 

 element ce nu ne este posibil de a modifica spre a corespunde tre- 

 buinţelor agriculturel. Ingrăşămintele, dupe cum sciţi, ne permit să 

 modificăm natura solului nutritiv al plantelor ; irigaţiunile şi drena- 

 giul ne dau mijlocele de a ne procura apa pantru udarea planta- 

 ţiunilor sati de a ne scăpa de abundenţa apelor care le-ar fi dău- 

 nătore. Clima singură nu ne este în putinţă de a o modifica. 



Singurul lucru ce avem de făcut este studierea amănunţită a sa 

 şi adaptarea culturelor potrivite eT. încercările ce se fac de cât-va 

 timp cu cultura bumbacului în Dobrogea ar fi fost de prisos dacă 

 s'ar fi cunoscut în de ajuns de bine clima acesteî regiuni a ţăret. 



Mat mult de cât atât, cunoscerea aprofun^tă şi continuă a con- 

 diţiunilor climatologice a unet ţărt este absolut necesară pentru ca 

 la un moment dat să ne putem da sema de valorea chiar a pro- 

 ducţiunet agricole. 



