184 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



trice la Geneva, nu s'a adunat o aşa mare cantitate de apă din 

 ploie. 



Ceea-ce s'a întâmplat în 1896 la Geneva a avut loc în anul ur- 

 mător la Bucurescî, unde ploia din cursul anuluî a întrecut cu mult 

 tote cantităţile anuale de ploie din ceî 3 3 anî de observaţiunî udo- 

 metrice ce posedam în acesta localitate. In 1897, pl6ia la Bucurescî 

 a fost aprope de 2 orî maî mare de cât valorea sa normală. 



De aci decurge necesitatea absolută în care ne găsim — dacă 

 voim a studia climatologia uneî ţerî — de a crea cu o oră maî îna- 

 inte o reţea de staţiunî meteorologice care să îmbrăţişeze întrega 

 ţeră. Orî-ce întârziere în alcătuirea eî se traduce printr'o întâr- 

 ziere care nu se maî câştigă orî-carî ar fi sforţările cart le ar face 

 personalul cel maî meritos şi orî-carî ar fi resursele ce i s'ar pune 

 la disposiţiune. 



Cele 386 de staţiunî meteorologice de diferite ordine de care 

 dispunem astăcjî răspândite în diversele părţî ale Regatuluî, iară 

 de a presinta numărul îndestulător de puncte de observaţiunî, este 

 totuşî maî mult de cât suficient pentru a ne pune în posiţiune de a 

 cunosce care sunt condiţiunile climatologice în diversele regiunî ale 

 ţereî. Buletinul meteorologic ce se alcătuesce Silnic în Institutul 

 meteorologic este basat pe observaţiunile ce ne sosesc telegrafic 

 sau" telefonic de la tote staţiunile de al duoilea ordin şi, în cailele de 

 ploie sau" zăpadă, de la tote staţiunile pluviometrice unde se află un 

 biuroul telegrafic sau" telefonic. 



Cu bună sciinţă nu am făcut şi chiar resist de a face prevederî 

 de timp de şi ele s'ar putea negreşit realisa în mat bune condiţi- 

 unî de reuşită de cât în ori şi care altă ţeră din Europa. A- 

 cesta am dovedit-o într'o conferinţă ce am făcut, sunt acum câţT- 

 va anî la Societatea progresuluî silvic. 



Motivul refusuluî meu" este că, acesta lucrare nu se pote face fără 

 parale şi dupe cum n'am putut obţine în deajuns pentru a face tote 

 de o-dată prefer să ajungem maî ântgiti la determinarea climeî în 

 diversele părţî ale ţerei. 



Sciţi bine, că sunt omeni, din fericire nu tocmaî din ceî culţî, carî 

 nicî astă(Jî, nu înţeleg ce se pote lucra într'un Institut meterologic 

 şi carî pun la înduoială necesitatea unuî asemenea servicid. Lucrul 



