188 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



pot dect clasa dupe cum urmeză diferitele mart subdivisiun! terito- 

 riale ale RegatuluY: 



Oltenia primesce anual . . .752 milimetri 



România-Mare » » ... 616 » 



Moldova » » ... 554 » 



Dobrogea » » ... 508 » 



Printre diversele districte, Vâlcea primesce cea mat multă apă, 

 în mijlociţi 908 mm pe an ; în a doua linie vine Gorjul, care pri- 

 mesce 888 mm, în urmă Muscelul 808 mm şi Neamţul 794 mm. 

 Judeţele carY primesc cea mat puţină ploie sunt Tutova şi Ialomiţa, 

 unde în mijlociii se adună într'un an respectiv 481 şi 487 milimetri. 

 Aceste cantităţî diferesc prea puţin de acele carî se raporteză la 

 cele dou6 districte Constanţa şi Tulcea, cart formeglă Dobrogea. 



Sunt forte puţine localităţî printr'acele unde se fac observaţiunt 

 udometrice, unde cantitatea mijlocie anuală de ploie întrece o gro- 

 sime de un metru. Iată-le : 



Bistriciora în Neamţu primesce pe an 1.324 milimetri 



Topesci în Gorj » » "1.287 ■ 



Roesci în Vâlcea » » » 1.143 » 



Baia-de-Aramă în Mehedinţf » » » 1.106 » 



Besdeadu în Dâmboviţa » » » 1.049 » 



Ocnele-MarT în Vâlcea » » » 1.019 » 



Este cu totul extraordinar ca o localitate în România să primescă 

 2.000 milimetri de apă într'un an. Acesta s'a întâmplat o singură 

 dată de când posedăm observaţiunY pluviometrice: 2.076 mm la 

 Bistriciora în 1897, care a fost un an excesiv de ploios, mat cu 

 semă în unele părţî ale ţeYef. In general cele mat mari cantităţY 

 anuale de ploe mat că nu întrece 1.500 milimetri. 



Cele mat mic! valorf anuale ale cantitate! mijlocit de ploe sunt 

 în general de 400 milimetri. Sunt, cu tote acestea, localităţt unde 

 valorea mijlocie anuală a principitaţiuneî atmosferice nu atinge 

 acesta cifră. Vom cita : 



Sulina în districtul Tulcea primesce anual 366 milimetri 

 Drânceni în FălciQ » » 371 » 



FălciQ, idem » » 385 » 



Cârja, în Tutova » » 391 » 



Chilia-Veche, în Tulcea » » 398 » 



