BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 189 



Resultă deci că în România cantitatea mijlocie anuală a ploii în 

 diferitele localităţi variată de la simplu la cuadruplu dupe posiţiu- 

 nea geografică şi condiţiunilc locale. Ast-fel pe când în Bistriciora, 

 l n grupa munţilor Moldove!, cad în mijlociii 1.324 milimetri de apă 

 pe an, Sulina, pe malul Mărel-Negre, nu primesce de cât 366 mi- 

 limetri. 



Se întâmplă câte o-dată că cantităţile anuale de ploe sunt forte 



mici în unii ani. Ast-fel în anul 1896, care a fost forte sărac în 



precipitaţiunl atmosferice, aii fost în Dobrogea mat multe localităţi, 



in cari totalul anual al ploi a fost mal mic de 200 milimetri 1 ). 



Vom cita: 



Mangalia 164 milimetri. 



Chilia-Veche 181 » 



Gheringec în Constanţa 183 » 



Cara-Murat » » 187 » 



Hârsova » » 189 » 



Nu numai în Dobrogea dar şi în alte părţi ale ţerel se pote în- 

 tâmpla ca cantitatea anuală a precipitaţiunel atmosferice să fie mal 

 mică de 200 milimetri. La Brăila, spre exemplu, s'a adunat în 1880, 

 o cantitate totală de 174 milimetri 2 ). 



Valorile extreme ale cantitate! anuale de ploe constatate până 

 acum în România sunt: 2.079 mm la Bistriciora în munţii Mol- 

 dove! şi 1 64 mm la Mangalia, pe malul Mărel-Negre. Urmeză 

 deci că valorile anuale ale ploi în unele localităţi din România pot 

 fi de 1 3 ori mal mari de cât în altele. 



Variaţiunea cantităţel anuale de ploe care cade într'una şi aceaşl 

 localitate este relativ forte mare. Vom lua ca exemplu Bucurescii, 

 unde seria de observaţiunl udometrice coprinde 33 de ani. Cea 

 mal mare cantitate anuală de ploe în acesta localitate a fost de 

 860 mm în 1S97 Ş 1 cea ma * nilca. 342 mm în 1894, adică o di- 

 ferenţă de la valorea mijlocie de -j- 47 °/ şi de — 42 °/ . Tocmai 

 acestei mari variabilităţl în cantităţile anuale de pl6e se datoresce 

 opiniunea ce 'şl-ati format, fără temeiu, parte din publicul care 

 crede într'o schimbare a climei nostre privitore la ploe. 



') St. Hepites. Seceta in Dobrogea, 1898. 

 3 ) St. Hepites. Clima Brăilet, 1900. 



