190 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Intr'o conferinţă ce 'mt-a fost dat să fac acum vre-o duot ant la 

 Societatea geografică Română am examinat din tote punctele de 

 vedere chestiunea Schimbatu-s'a clima ? 



Conclusiunea la care am ajuns este că din timpurile istorice nu 

 se constată nict o schimbare apreciabilă în climă. 



In aceea ce privesce ultimit ant, eî ne daţi cea mat bună dovadă 

 de marea variabilitate ce are acest element în ţera nostră : anul 

 1896 f6rte secetos, 1897 excesiv de ploios, 1898 mat mult secetos, 

 1899 excesiv de secetos într'o mare periodă a sa, în fme sfîrşitul 

 acestut an şi începutul aceluia în care ne aflăm forte ploios şi cu 

 multă zăpadă. 



Pentru regiunea Bucuresct dintr'o periodă de 100 de ant: 

 3 anî sunt forte secetoşt (până la 75 °/ din valorea mijlocie) ; 



58 » » secetos! (76°/ la ioo°/ r » » 



24 » » ploioşt (ioi°/ la i2 5°/ » » » 



15 » » forte ploioşt (peste i25°/ ); » * 



Anit secetoşt sunt, dupe cum se vede, aceia cart predomnesc. 



Să vedem acum în ce mod se face repartiţiunea precipitaţiunilor 

 atmosferice în România. 



Pentru acest scop am întocmit harta pluviometrică pe scara de 

 1i000-000 care se află dinaintea D-vostră. Pe densa s'ati tras curbele 

 isohiete anuale, adică curbele de egală cantitate anuală de ploe. 



Curbele isohiete sunt trase dintr'o sută într'o sută de milimetri 

 de apă. Suprafeţele hietometrice delimitate de aceste curbe sunt co- 

 lorate mat mult s'ati mat puţin pronunţat dupe cantitatea mijlocie 

 de apă ce ele trebuesc să represinte. 



O aruncătură de ocht asupra acestet hărţt arată că mat mult de 

 a treia parte din suprafaţa Româniet primesce anual o cantitate 

 de precipitaţiunt atmosferice variind de la 5 la 600 milimetri. 

 Acesta este zona meridională a Munteniet prelungită în Dobrogea 

 şi in Moldova până la extremitatea sa septentrională. 



Acesta considerabilă suprafaţă conţine câte-va părţt unde cade 

 în general de la 400 la 500 milimetri de apă şi altele, relativ f6rte 

 mict, unde se adună mat mult de 600. Printre cele d'ânteiQ avem 

 o parte a Bărăganuluî şi a Moldovet centrale ; printre cele d'al 

 duoilea nisce insule pe ridicaturile din centrul Moldovei. 



Sunt câte-va suprafeţe unde cantitatea anuală de ploe este mat 



