BULETINUL SOGIRTAŢIl DE SCTINŢE 191 



mică de 400 mm. Ast-fel avem mat ânteiti extremitatea NE a Do- 

 broget coprin(Jend Sulina şi Chilia- Veche şi apot malul Prutului 

 la Cârja, FălciQ şi Drânceni. Acestea sunt regiunile unde se adună 

 cele mat mict cantităţî anuale de ploe în România. 



In definitiv, harta anuală a regimulut pluviometric al Regatulut 

 nostru presintă o zonă cu maximum de precipitaţiunt atmosferice 

 d'a lungul Carpaţilor unde ea întrece 900 mm pe an. Cantitatea 

 anuală de pl6e descresce gradat pe mSsură ce ne depărtăm de re- 

 giunea munţilor pentru a atinge valorea minimă în spre Basarabia 

 şi pe c6stele Măret-Negre. O vastă zonă care primesce anual de la 

 501 la 600 mm. de apă străbate Regatul. (J 



Cu altitudinea cantitatea anuală de ploe variată precum ur- 

 meză : 



505 mm. pentru altitudint mat mict de 100 metri ; 

 589 » » » între 100 şi 200 » 



672 i) » » » 200 » 500 » 



878 » » » mat mart de 500 » 



Repartiţiunea ploilor pe anotimpuri presintă o ore-care analogie 

 cu cea anuală. Patru din hărţile pe scara de 2000000 care se află 

 dinaintea Domniilor-Vostre, represintă repartiţiunea mijlocia a 

 precipitaţiuneî atmăsferice în cursul erneY, al primăvereT, al vereî şi 

 al tomneY. 



In remarcabilul s£ti Tratat de climatologie medicală, Docto- 

 rul Lombard în al treilea volum, să exprimă precum urmeză re- 

 lativ la ploia în România : 



» România este în zona ploilor de t6mnă, cu tote acestea ele nu 

 sunt nicî frecuente, nicY abondente ; forte rarî în cursul erneî, ele 

 sunt mat puţin rart vara şi ating maximum tomna». 



Acesta opinie este eronată. 



O simplă aruncătură de ocht asupra hărţilor cart represintă re- 

 partiţiunea ploilor pe anotimpurt ne arată că vara este anotimp care 

 primesce cea mat multă precipitaţiune atmosferică şi cantitatea este 

 aşa de mare faţă cu cea din iarnă şi t6mnă, în cât ea este aceia 

 care dă caracterul general al ploi anuale. 



Analogia ce se vede între hărţile reparaţiunet ploilor în cursul 

 veret şi în cursul anuluî o dovedesc în deajuns. S'ar părea că aceste 

 doua hărţt nu sunt de cât una şi aceiaşt hartă cu tonurt deosibite. 



