BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCÎINŢE 193 



cifre cart represintă valorile mijlocit lunare ale precipitat: iu net at- 

 mosferice ce cade pe tot Regatul luat în întregul seu : 



Ianuarie 37 mm. sau" 6 °/ . 



Februarie 30 « « 5 « 



Martie 40 « « 7 « 



Aprilie 56" a 9 a 



Maiti 67 « «ii« 



Iunie 95 « « 16 « 



Iulie 66 « « 11 « 



August 42 « « 7 « 



Septembre 39 « « 6 « 



Octombre 49 « « 8 « 



Noembre 43 « « 7 « 



Decembre 44 « « 7 « 



Cantităţile lunarf de ploe sunt câte o-dată excesiv de abundente. 

 Vom cita Piria, în MehedinţT, unde, în cursul luneî Maiti 1897, s ' a 

 adunat o cantitate de ploe egală cu 89 mm, adică aprope o-dată 

 şi jumetate atât cât cade de obiceiti la Bucurescî într'un an de qlile. 

 Mersul diurn al precipitaţiune! atmosferice la suprafaţa terestră 

 nu este cunoscut de cât într'un mod incomplect. El nu pote fi dedus 

 de cât cu ajutorul observaţiunilor continue date de instrumente 

 înregistrat ore cart nu sunt încă forte răspândite. Greutatea acestuT 

 fel de observaţiunî este încă şi mat mare în regiunile unde, ca la 

 noi, ninge destul de regulat, căcî nu avem încă până acum un plu- 

 viograf care se înregistreze destul de exact apa provenită din ză- 

 pada care cade şi apot altă greutate provine din neegala reparti- 

 ţiune a zăpeqleî din causa ventuluY chiar de o slabă intensitate. 



Pe harta ce se află dinaintea D-vostre s'ati represintat resul- 

 tatul cercetărilor nostre în acesta privinţă pe intervalul celor din 

 urmă 9 anî de la 1891 la 1899. 



Se vede numaf de cât marea diferenţă ce este în regimul orar al 

 ploi în cursul erneT şi într'al vereî. Acesta din urmă hotărasce mer- 

 sul orar al ploi în cursul anuluî : Un maximum de ploe forte impor- 

 tant între 4 şi 6 ore după amiaolT. 



Nu putem termina darea de semă asupra acestor cercetărt rela- 

 tive la ploe fără de a vorbi de un element forte important în stu- 

 diul Regimului pluviometric : maximum de apă ce cade într'o oii. 



