BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 19."» 



Me" voiţi mărgini a reaminti numat că dintre localităţile unde a- 

 vem instalate de mat mulţt ant staţiunt meteorologice de al duoilea 

 ordin, temperatura mijlocie anuală este coprinsă între 1 1°.6 la 

 Turnu-Severin şi 5°.8 la Sinaia. 



Clima dulce care domnesce în mare parte din Oltenia este causa 

 căreia se datoresce între altele abundenţa vegetaţiunet speciilor 

 maY meridionale. 



Temperaturele extreme absolute constatate până acum în mod 

 autentic la not în ţeră sunt: -j-42°.8 la Giurgiu şi — 35°. 6 la Stri- 

 hareţ. Locuitorit Româniet sunt dar expuşt a suporta o variaţiune 

 de temperatură de peste 78 de grade. 



Cursurile de Fisică tipărite în România ca şi Geografiile Româ- 

 nieT sunt mute în cea ce privesce datele climatologice relative la 

 Regatul nostru. Nu fac nict o vină autorilor lor căct eu" mat înain- 

 tea tutulor recunosc că lipsa datelor climatologice puneaţi pe au- 

 torit cet mat bunt în imposibilitate de a face cunoscute elevilor 

 condiţiunile climatologice ale patriet nostre. 



Cu publicarea Albumului climatologic al României precum 

 şi diverselor monografit climatologice, ne place a crede că se va 

 face o mică revoluţiune cel puţin în operile române unde se tra- 

 teză despre climă. 



Nu pot omite de a cita D-vostre un studiu" forte complect ce 

 am făcut asupra climet Brăilet. Pentru mine psrsonal, acest oraş. 

 ca locul meu natal, are o însemnătate deosebită şi pentru climato- 

 logia ţeret el are avantagiul de a poseda o serie destul de lungă 

 de observaţiunt : dupe Bucuresct şi Sulina, Brăila este localitatea 

 de unde posedăm astăglt cet maî mulţî ant de observaţiunt meteo- 

 rologice. La Brăila s'ati făcut pentru prima oră în România obser- 

 vaţiunt meteorologice orare, în scopul determinăret mersulut diurn 

 al principalelor elemente climatologice în staţiunea ce înfiinţasem 

 acolo în 1878 când nict nu se auglise vorbindu-se de un serviciu 

 meteorologic oficial. 



Deja acum aprope 20 de ant, în 1881, într'o lucrare asupra 

 Epocelor îngheţului Dunărei în cursul său inferior şi asupra 

 profilului fundului Dunărei la Brăila, am indicat datele ce 

 ne-a conservat istoria şi alte documente asupra îngheţului Dunăret 

 şi a Măreţ Negre. 



