BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 19? 



cele şese deceniî de observaţiunT asupra acestuT element, tocmat 

 cel din urmă a avut cele mat multe c^-ile cu Dunărea îngheţată. 



Totul ce se pote afirma este că deceniul 1876 — 86 a fost excep- 

 ţional de sărac în (jure cu Dunărea îngheţată. Cu tote acestea este 

 cert că un alt deceniu (1846 — 56) a fost aprope tot atât de sărac. 



In iarna 1879/80, remarcabilă în totă Europa prin asprimea 

 sa, Dunărea a fost înhgeţată la Brăila în timp de 96 qlile consecu- 

 tive. Acesta este până acum cea maî lungă durată cunoscută a în- 

 gheţului! DunăreY. Durate cam tot atât de lungî mat găsim încă 

 duo£: una de 95 de qlile în iarna 1840/41 şi alta de 92 de c^ile 

 în 1861/62. 



Durata cea mat frecuentă a îngheţuluî DunăreY este de 2 1 la 3 o 

 de (Jile. 



Epoca normală a îngheţului Dunăreî este la 7 Ianuarie, adică 

 spre sfîrşitul primeY decade din Ianuarie. Ea se desghiaţă în ge- 

 nere la 22 Februarie. 



In curs de 60 de anY Dunărea a îngheţat în patru ernî de câte 

 două ort. 



Ea n'a îngheţat de loc în 1 3 iernî ceea ce însemne^ă că în mij- 

 lociu la cincî anî este unul în care ghiaţa nu se prinde. In cele 8 

 iernî consecutive de la 1886/87 la 1893/94 Dunărea n'a în- 

 gheţat de loc. Acesta este cea maK lungă periodă în care Brăila n'a 

 fost în comunicare pe ghiaţă cu Dobrogea. 



: M\ mat remâne, onorată Adunare, să ve" spun câte-va vorbe 

 asupra unor alte cercetărî relative la Meteorologia agricolă în 

 România. 



Dacă meteorologia ca sciinţă este una, aplicaţiunile sale sunt 

 forte numerose şi intră în domenii cu totul deosebite. 



Igiena, care este negreşit cea maî salutară sciinţă a medicineî, 

 are drept basă Climatologia ; Navigaţiunea este în forte strânsă 

 legătură cu Meteorologia; Observatori! meteorologice speciale, 

 dupe cum este Seewarte din Hamburg, se consacră aprope esclu- 

 siv cercetărilor relative la meteorologia nautică ; Lucrările tech- 

 nice de utilitate şi edilitate publică sunt în mare parte basate pe 

 cunoscmţele meteorologice ale ţerei unde ele se executa ; Agri- 

 cultura în fine este în aşa strânse legăturY cu acesta sciinţă în cât 



