BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 22i 



egală cu 13,5° C, temperatura atmosferică mijlocie a acelor c^ile fiind 

 22 şi 23 C. 



Ponderea specifică a apel fu găsită la 15 C. = 1,06386, pon- 

 derea apel destilate fiind luată la 4 C. 



Imediat ce apa venea în contact cu aerul depuneau, în urma ac- 

 ţiunea oxigenului şi a perderel gazelor disolvite în ea, precipitate 

 ale sărurilor de fer. Aceste precipitate aveaţi în tot-d'a-una o co- 

 16re pronunţat roşiatică, şi se compuneau numai din hidrate de fer 

 cu urme de sulfura. 



Dacă apa era lăsată mat multă vreme în contact cu aerul se pu- 

 nea ceva iod în libertate şi apa căpSta o coloraţiune galbenă, punen- 

 du-se tot o-dată şi mirosul de iod în evidenţă. 



Analisa calitativă ne dovedi presenţa următ6relor materii : 



In cantităţi dosabile : 



Soditi, Potasiu, Lititi, Amoniac, Calciu, Stronţiu, Magnesiti, Fer 

 în formă de chlorure, bromure iodure, silicate. 



In cantităţi extrem de mici Bariu, AluminiQ, Mangan, Cesiu pre- 

 cum şi carbonate, sulfate, phosphate, borate, nitrate, sulfure. In 

 fine materii organice bituminose şi inflamabile în cantităţi mart şi 

 urme de hidrogen sulfurat. 



II. PUŢUL FERDINAND 



Proprietăţi fisicale şi ponderea specifică a apei. Puţul era 

 în construcţie din care causă apa era turbure ; dupe filtrare tur- 

 nată într'un pahar era incoloră şi depunea pe pereţii paharului pu- 

 ţine bule de gaz. Gustul apel era sărat şi în urmă amăriti. Mirosul 

 de hidrocarbure bitumin6se era forte slab, chiar şi dupe agitarea 

 într'un cilindru de sticlă. 



Hârtia de curcuma sau" de tunesol remânea indiferentă cu apa 

 salină. 



Temperatura apeî puţului fi determinată prin lăsarea mal multă 

 vreme în interiorul apel puţului a unei butelii în care se afla un 

 termometru calibrat. Dupe scoterea repede a butelii putu forte 

 uşor să se citescă gradele. 



La 8 Maiu 1898, temperatura fu găsită egală cu -f- 1 1° C, tem- 

 peratura atmosferică mijlocie în decursul acelei olile fiind 22 C; iar 



