22-2 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



la 24 Iunie temp arătura a fost de 11, 5° C, temperatura medie din 



acea oii fiind 2 3°- 



Ponderea specifică a apel fu găsită la 15 C = 1,0447 densi- 

 tatea ape! destilate fiind luată la 4 C. 



Apa numai lăsată mat mult timp în contact cu aerul depunea 

 precipitate de fer şi colorea acestora era mat mult gălbuie din causă 

 că mat conţinea şi ceva carbonat de calciu. Conservată în butelii 

 bine închise rămânea neschimbată chiar şi un an. Dacă însă se lasă bu- 

 telia deschisă sau se deschidea dese ori pe lângă aparenţa uni pre- 

 cipitat gălbui se mal depunea şi iod în libertate şi apa căpăta o co- 

 lor e gălbue cu mirosul caracteristic de iod. 



Apa conţine dintre metale în cantităţi mal mari ; soditi, calciu şi 

 magnesiu ; în cantităţi mici : fer, litiu, potasiu, amoniu. Acestea 

 sunt combinate cu chior, iod, brom, acid carbonic şi acid sulfuric ; 

 în cantităţi forte mici până la urme sunt combinate cu acid silicic, 

 acid fosforic, acid boric, acid azotic, apoi urme de cesiu, strontiti, 

 aluminiu, mangan. Afară de acestea apa mat conţine anhidridă 

 carbonică în stare de libertate ceva hidrocarbure în formă de gaz şi 

 şi ceva materii organice. 



Analisele chimice calitative şi cantitative ale acestor ape fură exe- 

 cutate după metodele cuprinse în tratatele lui Fresenius. «Einliei- 

 tung in qualitativen und quantitativen chemischen Analise«. 



Analisa calitativă sistematică s'a făcut asupra residiuluî a 24 li— 

 trurl de apă. Strontiti, lititi şi întru-cât-va cesitî, bariu fără dovediţi 

 cu ajutorul Spectroscopuluî. Pentru probarea acidului boric, s'a 

 mal adăogat şi diferitele resturi de săruri solubile ce s'ati putut a- 

 duna din diferitele operaţiuni în decursul analiseî. Acestea au fost 

 disolvate în apă şi evaporate. Tot ce se depunea în timpul evapo- 

 raţiuneî şi dupe recire se îndepărta, iar leşiile mame se evaporaţi ia- 

 răşi până la cristalisare şi operaţiunea se continuă până ce se obţinu 

 o substanţă siruposă. Câte-va picături din acest sirup tratate cu 

 ceva acid chlorhidric producea pe hârtie de curcuma coloraţiunea 

 caracteristică a borului mal mult roşiţi de cât brună. 



Tot în acest sirop s'a mal dovedit acidul boric şi la Spectroscop 

 dacă o porţiune dintr'ânsul se lua pe inelul de la capătul unul fir 

 de platină, se usca în flacra unul bec Bunsen şi dacă se adăoga 

 apoi flruorură de amoniu producea în fine în flacăra becului Bun-» 



