290 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



jinindu-se pe o literatură forte bogată şi pe studiile sale propriî, 

 expune succint şi clar resultatul cercetărilor făcute până acum asupra 

 descifrăreî formaţiunilor, care iau parte la constituţiunea Flyşuluî 

 din Carpaţiî Galiţieî, arătând şi straturile petrolifere ce se întâlnesc 

 în diferite horizonturî ale acestor formaţiunî. 



Dupe o scurtă introducere în care se expune ideile vechî asupra 

 constituţiuneî geologice a Carpaţilor, începând din vecul al 1 8-lea 

 şi până la 1861, autorul citeză o literatură forte bogată în care 

 enumera peste 200 de lucrărî din care 70 în limba polonă, apoî 

 trateză în special stratigrafia Flyşuluî cretacic şi a Flyşuluî pa- 

 leogen. Fiind-că studiile clasice din 1861 ale Iu! Hoheneggera.su- 

 pra sistemuluî cretacic din Carpaţiî Silesieî servesc şi astăglî ca 

 basă pentru cercetarea Flyşuluî carpatic, de aceia autorul găsesce 

 necesar de a începe stratigrafia formaţiunilor cretacice cu caracte- 

 risarea divisiunilor făcute de Hohenegger, ţinend cont şi de studiile 

 făcute maî în urmă. 



In Flyşul cretacic galiţian, Zuber ajunge la următorea divi- 

 siune : 1 . Stratuile de Ropianka echivalente în cea maî mare 

 parte cu straturile de Teschen şi de Wernsdorf din Silesia şi decî 

 ar represinta etajele inferior e ale cretaciculuî inferior numite Haut- 

 rivian şi Baremian. In acesta privinţă autorul este în desacord cu 

 ideile renumituluî geolog al Carpaţilor Victor Uhlig, care con- 

 sideră straturile de Ropianka ca aparţine nd la cretacicul superior. 

 Straturile de Ropianka sunt orizontul petrolifer cel maî inferior din 

 Carpaţî. 



2. Straturi în plăci (plattige Schichten) cuprinde tot com- 

 plexul de straturî de de-asupra straturilor de Ropianka tipice şi de 

 desuptul gresuluî de Jamna. Ele ar representa probabil greşul de 

 Godula din Silesia şi decî membrul cel maî superior al cretaciculuî 

 inferior adică gault-ul. 



3. Greşul de Jamna este membrul cel maî superior al Flyşuluî 

 cretacic, echivalent cu greşul de Istebna din Silesia şi decî ar re- 

 presinta în general cretacicul superior. 



In Flyşul paleogen se disting 2 complexe de straturî : 

 1. Eocen representat prin argile roşiî plastice, şisturî argilose 

 roşiî şi verolî şi straturile cu numuliţî de Posieczna. Din causa lipseî 

 de date paleontologice, nu s'a putut până acum face o divisiune a 



