BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 291 



eocenuluî carpatic în orizonturî stratigrafice. Straturile eocene conţin 

 orizontul petrolifer cel mat însemnat şi cel maî bogat din Galiţia. 



2. Oligocen în care se pote deosebi 2 divisiunî : a) oligocenul 

 inferior represintat prin şisturile menilitice cu resturî de pese! şi 

 grezul de Ciezkowice numit în Carpaţiî esticî şi grezul de Kliva, şi 

 b) oligocenul superior represintat în interiorul zonei" Flyşuluî prin 

 greşul de Măgura, iar la marginea ostică a aceste! zone prin stra- 

 turile de Dobrotow, care suporta argilele salifere miocene. Stratu- 

 rile oligocenuluî inferior conţin în multe puncte orizonturî pe- 

 trolifere. 



Lucrarea profesoruluî Zuber umple o lacună forte simţită în lite- 

 ratura geologică carpatică, o recomandăm dec* acelora cart voiesc 

 a se introduce maî de-aprope în geologia complicată a Flyşuluî 

 carpatic precum şi omenilor technicî, carî se ocupă cu căutarea 

 isvorelor de petroleu. Faptul că, în Carpaţiî Galaţieî cele mar în- 

 semnate zăcăminte de petroleu sunt cuprinse în Flyşul paleogen şi 

 maî ales în eocen, precum şi constatările basate pe date paleonto- 

 logice făcute în timpul din urmă, că o mare parte din Flyşul din 

 Nordul Moldoveî aparţine la eocen şi oligocen, ne arată că nu e 

 esclusă posibilitatea de a întâlni isvore de petroleu şi în judeţele 

 Neamţu şi Suceava, unde acest mineral nu s'a constatat încă 

 până acum. 



D-nu L. Mrazec presintă o hartă geologică a D-luî Popovicî- 

 Hatze r intitulată : Carte geologique des environs de Câmpulung, 

 Sinaia (Roumanie) et Torzburg (Transylvania). Acesta hartă lucrată 

 pe scara de 1 : 200.000 diferă cu totul de cele-1'alte publicate până 

 acum de Herbich, Drăghiceanu şi Biuroul Geologic. Cristalinul repre- 

 sintat prin cele 2 grupurî se întinde spre Est până în valea Ialo- 

 miţeî şi cuprinde pe icî şi colo câte-va roce eruptive (granit). La 

 nord acesta formaţiune cristalină coprinde 2 basinurî, unul jurasic 

 (Oxfordian, Titon şi Berias) şi altul cretacic (Baremian, Cenomanian 

 şi Senonian). Ambele basinurî sunt forte interesante atât din punctul 

 de vedere tectonic cât şi stratigrafie paleontologic. Partea esternă a 

 cristalinuluî este formată spre Est de o serie întregă de clipe mezo- 

 zoice ce se rezimă în cele maî multe casurî pe depositele jurasiculuî 

 mijlociii, precum şi de nisce puternice deposite cretacice (cenoman) 

 care iau o desvoltare forte mare şi pe marginea de sud a cristali- 



