296 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



D. Montandon face o interesantă conferinţă asupra insectelor 

 văt£mătore, cart aduc pagube însemnate din causa indiferenţe* şi 

 ignoranţei agricultorilor, carî nu le distrug. In special sunt micile 

 larve negre de Entomoscelis adonidis, care atacă rapiţa tîneră. 

 Insecta adultă e un coleopter roşiu cu bande negre pe elitre, ce 

 apare în momentul când rapiţa înfloresce. Se va păoli momentul 

 când larvele es şi încep a produce pete pe câmpul verde, aceste 

 pete se vor uda cu lichide corosive. 



Urmeză darea de semă a D-luî Henţescu, casierul Societate!. Se 

 numesce o comisiune compusă din D-niî D. Emanuel, Pfeiffer şi 

 Nae Dimitrescu, pentru a verifica socotelile case* şi a presinta un 

 raport asupra lor. 



Şedinţa se ridică la orele 6 3 / 4 . 



Preşedinte, Gr. Ştefănescu. 



Secretar, N. Moisescu. 



PROCES-VERBAL 



al şedinţei de la i j Maiîi 1900 



Şedinţa se deschide la orele 9 sera, sub preşedinta D. Prof. Gr* 

 Ştefănescu. 



D-nu Gr. Ştefănescu mulţumesce Societate*, că l'a ales pentru 

 a doua ora preşedinte, mulţumesce în acelaş! timp în numele sSti şi 

 al Societate* D-luf fost preşedinte Saligny, pentru hărnicia cu care 

 a condus Societatea. 



D-sa atrage atenţiunea Societate! asupra uneî reforme a nomen- 

 clatureî în sciinţele naturale, propusă de prof. Errera din America. 



Terminaţiunile numirilor latinesc! fiind forte variate nu se pote 

 dupe ele deosebi nict regnul la care aparţine corpul numit, cu 

 deosebirile pentru corpurile nou descoperite, Errera propune a se 

 termina numele animalelor în us, ale vegetalelor în a şi ale mi- 

 neralelor în i. Pentru a precisa şi grupa la care aparţine, numele 

 genulut va fi precedat de o prescurtare a numeluî familie^ cât 

 pentru minerale numele genuluî să fie precedat de o prescurtare a 

 grupuluî chimic din care face parte. Xaviera Spatha Raspail din 

 Franţa adaugă o modificare acesteî reforme. El propune ca numele 



