BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 297 



mineralelor sâ se termine în um, iar cât pentru grupa la care apar- 

 ţine genul, să se prescurteze numat clasa, lâsându-se familia să se 

 caute în tratate speciale. D-sa speră că acesta reformă va fi intro- 

 dusă în sciinţa şi va contribui mult a uşura şi vulgarisa studiul 

 sciinţelor naturale. 



D-nu Al. Procopian expune câte-va reflesiunî asupra rapor- 

 tulut între climatul şi vegetaţiunea epocet cuaternare. Ca introdu- 

 cere trateză despre climatologia timpului de faţă în raport cu vege- 

 taţiunea, deducând că pentru timpurile geologice din vegetaţiune 

 se pote conchide asupra climatulut lor. 



Trece la fasele climatologice şi vegetaţiunea ce le corespundea 

 în timpurile epocet cuaternare şi cu deosebire asupra faseî glaciale, 

 pentru care presintă, ca schiţă, o cartă geografică a vegetaţiunea. 

 Pentru a stabili succesiunea celor 4 fase principale ale cuaterna- 

 rului, a timpuluf glacial, a primeî împăduriri, a stepe* şi a medite- 

 raneî, conferenţiarul se folosesce de metodă coordonatelor şi repre- 

 sentă ceî 2 factori climatologicî principal! : umiditatea şi căldura 

 sub formă de curbe. Cu ajutorul lor a putut paralelisa vegetaţia 

 celor 4 fase şi a presintat plante raportându-se la vegetaţiunea 

 terilor nostre. Ca încheere conchide că Europa merge spre un timp 

 relativ maî uscat şi msX rece, aducând doveolî maî ales din vege- 

 taţiune şi nu din datele climatologice, care ca insuficiente nu pot 

 hotărî acesta cestiune de actualitate. 



D-nu Al. Zaharia întreţine Societatea cu resultatele analitice ob- 

 ţinute de D-sa asupra grâuluT românesc comparativ cu grânele 

 străine. Din ce se ştie până acum din publicaţiunile străine, resultă 

 că grâul românesc a fost puţin studiat. Analisele D-sale se întind 

 asupra a 26 probe de grâne românesc! din recolta 98 şi 20 probe 

 din recolta 99 şi asupra a 18 probe de grâne străine. 



Analisele au fost făcute din punctul de vedere technic şi chimic. 

 Analisele technice aQ fost executate în laboratorul moreî Maeei din 

 Ziirich, analisele chimice în laboratorul şcoleî înalte de agricultură 

 din Berlin de sub direcţia prof. Dr. Orth şi laboratorul de chimia 

 organică de sub direcţia prof. Dr. Istrati. Analisa technică s'a făcut 

 cu privire la greutatea hectolitrică, structura bobuluî, greutatea şi 

 mărimea luî, rendementul în faină şi tărîţe, întinderea, cantitatea, 

 calitatea şi culorea glutenuluî. Analisa chimică s'a făcut cu privire 



