488 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



cercetare epidemiologică asupra caracterelor particulare ale epide- 

 rmelor de febră tifoidă din Bucurescî, precum şi asupra cauzelor sau 

 origineî lor probabile nu se făcuse nicî odată. 



De la deschiderea secţiuneî de bacteriologic a Laboratorului 

 Comunal, în April 1898, îndatoririle serviciului pe care am onorea 

 să'l conduc, m'ati făcut să urmăresc de aprope desvoltarea epide- 

 rmelor de febră tifoidă din Capitală, şi să caut a verifica întru cât 

 caracterele acestor epidemiî concordă cu presupunerea că ele îşî 

 afj obârşiea în infectarea apel de băut. 



Cercetări de laborator, consultări şi alcătuiri de statistici, adu- 

 narea de note cât mat complecte asupra locuinţelor şi profesiunilor 

 bolnavilor, anchete personale în ceea ce privesce pericolul de in- 

 fecţiune a Dîmboviţei şi a unor puţuri suspecte cu bacilî tificî, tote 

 aceste mijloce ati fost întrebuinţate spre a putea lămuri mat bine 

 origina epidemielor de febră tifoidă din Capitală. D. dr. N. Geor- 

 gescu, medic şef al Capitale!, ne-a pus la dispoziţie un material 

 bogat de date, pe care le-am consultat cu folos ; asemenea Dr. I. 

 Ştefanescu, fost medic primar al judeţului Ilfov, precum şi d. V. 

 Vasilescu, preparator în secţiunea de bacteriologie a Laboratorului 

 comunal, m'ati ajutat la culegerea unor informaţiuni preţiose, pen- 

 tru care le exprim cu acesta ocaziune mulţumirile mele. 



* 



Primele nostre cercetări s'atî îndreptat, natural, asupra apeî de 

 beut. In cursul anuluî 1898, secţiunea de bacteriologie a Labora- 

 torului comunal a avut să examineze un număr de 326 probe de 

 apă. Cele mat multe examene se referă la apa de conducte; restul 

 privesce apa câtor- va puţuri suspecte, precum şi apa Dîmboviţei 

 în trecerea sa prin oraş. Rezumăm aici resultatele mal însemnate 

 ale acestor investigaţiunî asupra apeî de conduct. 



Apa de conduct şi epidemia de febră tifoidă din i8g8. De 

 la începutul cercetărilor a trebuit să observăm că consumaţiunea 

 apeî distribuită de serviciul municipal, cresce în mod simţitor din 

 an în an. De unde în 1896 media Silnică variase de la 23, 406 m. 

 c, în Decembrie, până la 32, 498 m. c. în Iulie, acesta medie este 

 în general cu 4,000 m. c. maî mare în 1897, iar in 1898 ajunge 

 la 39 — 40,000 m. c. In anul din urmă au fost qlfl e î n ca re s'a 

 consumat peste 50,000 m. c. apă (Iulie şi August). 



