492 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



curăţit, se traducea prin o crescere însemnată a num£rulu* bacte- 

 riilor din apa de conducte. Acesta crescere ţinea una sau" mat multe 

 4ile, şi une-or* preceda cu puţin curăţirea filtrulu* astupat de 

 la Bâcu. 



In acesta împrejurare, causa infectare* ape* din conducte era 

 scăderea acţiune* purificătore a filtrelor. Tot asemenea scăderea 

 acţiune* purificătore a sedimentare* în basinele de la Bâcu, se va 

 traduce prin crescerea numerulu* bacteriilor din apă de conduct, 

 fie că sedimentarea se face într'un timp prea scurt, fie că ploia, 

 înorarea cerulu*, vîntul sau" alte cause micşoreză acţiunea sedi- 

 mentară. 



Principala causă însă este infectarea rîulu* însuş* înainte de a 

 intra în basinele de la Bâcu-Arcuda. Chiar când sedimentarea şi 

 filtraţiunea parţială a ape* s'ar face în aceeaş* mSsură şi cu regu- 

 laritate matematică, infectarea rîulu* ar schimba calităţile ape* de 

 conduct. In adevSr, la no* acesta apă fiind în mare parte numa* 

 decantată, ea presintă calităţile şi defectele ape* de Dîmboviţa, ate- 

 nuate prin sedimentare. Dar acţiunea sedimentare* este numa* re- 

 lativă ; o parte din bacteriile cu care este încărcată apa rîulu* când 

 intră în basinele de decantare, scapă de acţiunea sedimentare* şi 

 trece de-a dreptul în conducte. Acesta parte e cu atât ma* mare cu 

 cât apa e ma* infectată. Ast-fel la laboratorul comunal s'a putut ob- 

 serva că în lunile ploiose (Aprilie- Iunie), când Dâmboviţa avea oca- 

 siunea să fie infectată ma*mult, apa din conducte conţinea în general, 

 un numgr ma* mare de bacteri*. Acesta influenţă predominantă a 

 infectare* rîulu*, se vede şi ma* bine în cursul lune* Decembrie, când 

 media bacteriilor la i c.c. apă, s'a ridicat la 2065. Acesta crescere 

 însemnată se explică prin faptul că Dâmboviţa a avut să primescă 

 scurgerile provenite din topirea zăpeqle* şi încărcate cu bacteri* de 

 la suprafaţa pămentulu*. 



Pe lengă acesta în Decembre au fost olile în care îngheţul a îm- 

 pedicat nu numa* acţiunea uniculu* basin de filtrare r£mas în func- 

 ţiune, ci chiar şi sedimentarea ma* prelungită în basinele de la 

 Arcuda. 



Din contră, în lunile secetose, media lunară a numerulu* de 

 bacteri* nu a trecut de 4 — 500 la 1 ce. (August-Noembre). 



Oscilaţiunile semnalate şi ma* ales ascensiunile brusc* ale numg- 



