BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 493 



rulitf bacteriilor din apa de conduct, arată în modul cel mat sigur, 

 insuficienţa acţiunel basinelor de sedimentare şi de filtrare de la 

 Bâcu-Arcuda. Din causa acestei insuficienţe, o ploie mat abundentă 

 în susul Dâmboviţeî, saQ căderea şi topirea zăpecj.ef, fac să avem o 

 adevărată invasiune de bacterii în apa din conductele oraşului. 

 Când aceste bacterii sunt saprofite, cum e în majoritatea caşurilor, 

 invasiunea lor nu e periculosă. Dar de îndată ce în conducte pă- 

 trund cu apa rîulul şi bacterii patogene, sănătatea oraşului e serios 

 ameninţată. 



Ocasiunea ca apa Dâmbo viţel să primescă şi microbi patogeni 

 în sus de Arcuda nu lipsesce. Din contră, dupe cercetările nostre, 

 sunt sate de la Arcuda până la Brezoia, care pot să trimetă in 

 Dâmboviţă bacterii patogene şi în special bacilul febrei tifoide. 

 Mal ales doue" sate sunt primejdiose în acesta privinţă. Unul e sa- 

 tul Brezoia din judeţul Dâmboviţă, situat cam la 1 3 kilometri în sus 

 de Arcuda ; Al duoilea e satul Joiţa la o depărtare numai de veri-o 

 700 metri de la basinul de sedimentare. In aceste sate lipsa de la- 

 trine şi obiceiurile primitive ale locuitorilor, fac ca suprafaţa solu- 

 lui dimpregiurul locuinţelor şi, prin urmare, de pe malul rîulul, să 

 fie infectată permanent de dejecţiunl şi lături. Apele meteorice şi 

 menagiere care spală solul ast-fel infectat, duc în Dâmboviţă şi 

 bacteriile pe cari le întâlnesc, şi printre care trebue să fie şi bacilul 

 tific, când aii fost bolnavi de febra tifoidă prin aceste părţi. Aici e 

 mal ales pericolul pentru Bucurescl. 



In adever, sistemul de alimentaţie al unul oraş cu apă de su- 

 prafaţă, filtrată cu filtre de nisip, cere înainte de tote ca apa desti- 

 nată a fi trecută prin aceste filtre să fie cât se pute de curată. 

 Acesta cerinţă este obligatorie, chiar când filtrele ar fi perfect 

 construite şi ar funcţiona corect. 



Cu atât mal mult la noi, insuficienţa instalaţiunel de la Bâcu- 

 Arcuda ne obligă a cere cu stăruinţă să se împedice infectarea 

 Dâmboviţel în dreptul satelor pe care le udă până la Bâcu. 



Necesitatea şi utilitatea unor masuri de protecţiune a rîulul se 

 vede şi mal bine când studiem relaţiunile cari au" existat între apa 

 de beut şi epidemiile de febră tifoidă din oraş. 



Examinând mortalitatea de febră tifoidă din Bucurescl în timpul 

 celor din urmă decenii şi raportând' o la cifra populaţiunel calcu- 



