494 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



lată de biuroul statistic municipal pentru acea periodă, în care re- 

 censemîntul efectiv a fost făcut numaf în doiie" rîndurf, la 1878 şi 

 1894 găsim următorele proporţiunf : 



Mortalitatea de febră tifoidă la 10.000 locuitori 



46,6 i) 



16,1 



1878 



1879 



1880 14.7 



1S81 8,7 



1882 12,4 



1883 



1884 

 1885 

 1886 

 1887 

 1888 



14,4 



5,8 



5,3 

 5,2 

 4,6 



7,9 



1889 

 1890 

 1891 

 1892 



1893 

 1894 



1895 

 1896 



1897 

 1898 

 1899 



5,3 

 3,5 

 5,i 

 4,0 

 2,6 

 2,0 

 i,9 



3,7 

 9,0 



4,0 



•4,2 



De şi aceste % cifre n'ati exactitatea dorită, de 6re-ce mortalitatea 

 de febră tifoidă nu a putut fi raportată la cifra reală a populaţiuneî 

 totuşî tabloul de mat sus este instructiv, în ceea ce privesce rela- 

 ţiunile dintre epidemiele de febră tifoidă şi apa de beut din Bucu- 

 rescî. 



In adever, dacă lăsăm la o parte anul 1878, cu o mortalitate 

 excesivă, din causa unor condiţiunî excepţionale (resboiul) şi dacă 

 facem media mortalitate* tifice ps periode de 15 anT g-ăsim: 



De la 1879 — 1883 mediea 13.0 la 10.000 locuitori 



» 1884 — 1888 » 5.7 » » » 

 » 1889 — 1893 n 4-i » » 



» 1894 — 1898 y> 4.1 » » » 



Ceea ce arată că de la 1884 adică o-dată cu terminarea lucră- 

 rilor de canalisare a Dâmboviţeî, febra tifoidă a scăoVut brusc. 



Faptul acestei căderî repeqlf se explică uşor dacă ne aducem 

 aminte că rectificarea Dâmboviţet a avut de efect nu numaî asa- 

 narea solului şi a locuinţelor din partea josă a oraşuluî, ci în acelaşî 

 timp a făcut să se schimbe şi să se îmbunătăţescă modul de ali- 



1 ) Resboiul. 



2 ) începutul lucrărilor de rectificare a Dâmboviţeî. 



