496 BULETINUL SOCIETÂŢU DE SCILNŢE 



Asţ-fel observaţiele din ultimi! 4 an! ne arată că în starea actuală 

 a alimentare* oraşuluî cu apă, ploile contribue în mod evident la 

 producerea epidemielor de febră tifoidă. Când ploile, şi prin ur- 

 mare scurgerile în Dâmboviţa, în sus de Arcuda, sunt împuţinate 

 mult, — cum s'a întemplat la 1895, — febra tifoidă scade în oraş. 

 Ceea ce s'a întemplat fără voinţa nostră, ar putea fi realisat şi în 

 cas de plot abondente, dacă rîul ar fi apărat maî bine de scurge- 

 rile de prin satele pe care le atinge în cursul s6ti. Masurile de pro- 

 tecţiune ale rîuluî contra infecţiunilor, nu vor face desigur să se 

 stingă cu totul febra tifoidă din oraş, dar în higiena nu avem să 

 urmărim absolutul. Va fi destul dacă vom reuşi să împuţinăm mor- 

 talitatea de febră tifoidă într'o proporţie mal însemnată, de cât în 

 caşul când nu am protegia de loc Dâmboviţa în sus de Arcuda, 

 subt cuventul că nu o putem apăra în de ajuns, precum nu se pot 

 apăra nici satele situate pe malurile Dâmboviţeî, în josul Capitalei. 



Dacă observăm mersul febreî tifoide în ultimiî cj.ece anî, consta- 

 tăm că în perioda trienală 1893 — 1895 caşurile de morte datorite 

 febre! tifoid au scăolut pe jumătate. Cu tote acestea pe atuncî ba- 

 smele de la Arcuda nu funcţionau în condiţiunî mal bune. Din 

 contră, reţeaua de conducte din oraş întinolendu-se maî mult şi 

 consumaţiunea ape! crescend regulat, apa filtrată care se distri- 

 buea în oraş era amestecată cu cantităţî din ce în ce maî mar! de 

 apă ne filtrată, încărcată cu numerose şi diferite bacteri!. 



Faptul acesta e demn de notat, cu atât maî mult cu cât oca- 

 siunea ca apa Dâmboviţe! să fie infectată cu bacilî tificî, in dreptul 

 satelor pe care le udă nu a putut să lipsescă în aceştî 3 anî de-a 

 rindul. De şi nu ne e permis să fim prea afirmativă în acesta pri- 

 vinţă, de 6re-ce nu avem date sigure pentru trecut, totuşî faptul 

 notat aicî arată că trebue condiţiî excepţionale, pentru ca apa de 

 de la Arcuda să se infecteze cu germenî tificî şi să dea nascere 

 uneî epidemiî maî întinse de febră tifoidă în Capitală. In tot caşul 

 se vede că nu este fatal ca apa din conducte să fie infectată cu 

 bacii! tificî în fie-care an, cum s'a întemplat în tomna anuluî 1897. 



întrebarea este dacă nu cum-va infectarea acesteî ape a avut 

 loc în cursul anuluî 1898, dând nascere epidemie! de care ne ocu- 



