BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



mult cu cât accidentul s'a întâmplat în vecinătatea uneî căzărmf 

 marî, împrejurul căreia pământul pote să fie infectat de bacilî tificY. 



De fapt violenţa cu care a isbucnit epidemiea din 1897, implică 

 o infecţiune a ape* cu mase mart de bacilT tificY, cum s'ar fi întâm- 

 plat când aceştî microb! ar fi intrat de-adreptul într'o ramură prin- 

 cipală a conductelor, imediat înainte de bifurcaţiunile sale secundare, 

 pe când caracterele deja amintite ale epidemie! din 1898 nu arată 

 că apa din conducte s'ar fi infectat cu germen! de febră tifoidă. 



Distribuţiea sati topografiea cazurilor de febră tifoidă este forte 

 instructivă în acesta privinţă. 



Dupe buletinele serviciuluî sanitar al Capitale!, febra tifoidă atin- 

 sese până la 15 Octombre 1898, în perioda de crescere a epide- 

 mieî, mat mult populaţiunea din părţile periferice ale oraşulu!, adică 

 din părţile care întrebuinţeză pe lângă apa de conduct şi apă de 

 puţ. Afară de acesta caşurile de febră tifoidă formeză în părţ! forte 

 diferite &rupe sau focare circumscrise. Un asemenea focar cu 19 

 casurî se găsesce împrejurul strade! Sălcuţa; un al douilea focar cu 

 15 casur! se întinde de-alungul Dudescilor, de partea stângă a 

 aceste! că! ; un al treilea focar cu 1 3 casurî este cel coprins în po- 

 ligonul descris de calea Plevne!, Stirbeiti-Vodă, Popa-Tatu şi strada 

 Francmazonă. 



Observăm apo! că între părţile atinse de febră tifoidă, în jumă- 

 tatea vestică a oraşulu! se găsesc întinder! marT subt formă de sec- 

 tore ca centrul la Sf. Gheorghe, iar cu periferiea formată de şose- 

 lele mărginaşe, şi pe care epidemiea le a cruţat, de şi conductele 

 de apă sunt numerose în aceste părţ!. Un asemenea sector neatins 

 de epidemie se găsesce între strada Polonă şi strada Teilor, un al 

 douilea sector de acelaş! fel e coprins între calea Moşilor şi strada 

 Traian prelungită de Ţepeş-Vodă, asemenea între calea Dudescî 

 şi Văcăresc*. 



In partea de est a oraşuluî se întâlnesc numaî câte-va casurt îm- 

 prăştiate pe o suprafaţă poligonală forte întinsă, cuprinsă între calea 

 Dorobanţilor, calea Victorie!, cheiul Dâmboviţeî, Schitu-Măgurenu, 

 Buzescf şi şoseaua Bonaparte, de şi populaţiunea din acesta parte 

 se alimenteză cu apă de conduct. 



Ast-fel caracterele particulare cu care se presintă epidemiea de 

 febră tifoidă din 1898, ne îndreptăţesce să conchidem că ea nu de- 



