BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 501 



Explicarea se găsesce în faptul că în aceste trei lunY cantitatea 

 de apă căzută subt formă de ploae sau zăpadă a fost cu mult mat 

 mare de cât în lunile corespunzătore din 1898. Ast-fel după bule- 

 tinele institutului! de meteorologie în August, de exemplu am avut: 



La 7 st. v. ploae 45,0 m.m. 



»ii» » 5S56 » 



» 12 » » 2 7)8 * 



» 31 » n 22,0 » 



adică de 2 ort maî multă ploae de cât în cursul luY August 1898. 

 In acelaşî timp examenul bacteriologic al apeY de conduct ne dă- 

 dea următ6rele cifre : 



In săptămâna a XXII" a de la 6 — 12 August 1.195 bact. la c. c. 

 » » XXIII" 3 » » 13 — 19 » 612» » 



» » XXIV" a » ■ 20 — 26 » 728 » » 



» » XXV" a » » 27 Aug. — 2 Sept. 1. 149 » » 



Aceste cifre întrec cu mult mediele săptămânale observate în 

 Aprilie şi Iulie într'un timp care a fost forte secetos (Aprilie şi Maiîi) 

 sati mat puţin ploios de cât în 1898 (Iunie şi Iulie). Ast-fel se do- 

 vedesce din noti constatarea nostră că infectarea DâmboviţeY în sus 

 de Arcuda prin scurgerile pe care le primesce în urma ploilor mat 

 abondente, se traduce neapărat prin crescerea număruluî bacterielor 

 din apa de conduct. 



In acesta situaţie bănuiala că apa rîulut, şi prin urmare cea din 

 reţeaua de conducte a putut să fie infectată cu bacilî tificî în cursul 

 anuluî 1899 devine forte legitimă. Cu tote acestea o cercetare amă- 

 nunţită a epidemie* trecute arată că apa de băut, şi în special cea 

 din conducte nu a servit la propagarea germenilor tiiîcY. 



In adever epidemia din 1899 începe cu un numer mic de casurt 

 (25) din Iunie; caşurile următore se ivesc asemenea în seri! relativ 

 micî şi anume : 



bolnavi morţî 



In Iulie . 78 19 



» August .118 14 



» Septembre 146 22 



» Octombre 153 29 



» Noembre 60 20 



» Decembre 14 5 



