508 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



Din acesta listă se vede că duoe" treimi din totalul bolnavilor sunt 

 copil şi persone din clasele sărace, care locuesc de multe ort în case 

 puţin salubre şi se hrănesc în mare parte cu alimente care nu sunt 

 trecute prin foc ca : brînză, pastrama, pome, diferite zarzavaturi, ş. a. 



Felul acestor alimente şi modul vînglărel lor, mat ales prin inter- 

 mediarul precupeţilor olteni, lasă să se presupună că bacilil tificî 

 pot să le infecteze cu deosebire în timpul vere! şi al lunilor căldu- 

 rose de tomna. In acest timp, care este şi epoca obicinuită a epi- 

 demielor de febră tifoidă din Capitală, pieţele, locuinţele şi malda- 

 nurile puţin curate din diferitele părţi ale oraşului sunt asediate de 

 roiuri de muşte, şi dupe cum se ştie aceste diptere sunt capabile 

 să transporte tot felul de microorganisme, prin urmare şi bacilul 

 tific, din dejecţiunl pe alimente. 



Expuse acestui fel de infecţiune sunt şi duoe" băuturi populare : 

 braga şi mustul, fabricate de obiceiu" în condiţiunl cu totul nehi- 

 gienice. Mal ales mustăriele aşezate pe maidane sau în curţi puţin 

 curate, care adesea ori servă şi de latrine publice, şi în acelaşi timp 

 roesc de muşte, constitue un pericol serios în ceea ce privesce lă- 

 ţirea febrei tifoide. 



Presupunerea că infectarea alimentelor şi a băuturilor amintite 

 prin intermediarul muştelor purtătore de germeni tificI, jocă un rol 

 principal în producerea epidemielor de febră tifoidă de la noi, de- 

 vine forte plauzibilă când considerăm că aceste epidemii se produc 

 de obiceiu tocmai în timpul în care şi muştele sunt mal numerose, 

 şi că ele dispar sati cad brusc la puţin timp dupe dispariţia acestor 

 insecte. Pe de altă parte caracterele particulare deja semnalate ale 

 epidemiei tifice din 1899 în special concordă perfect cu ipoteza că 

 bacilul febrei tifoide a fost împrăştiat de diferite alimente şi băuturi, 

 infectate de muşte. 



Acest mod de infecţiune explică apariţia caşurilor de febră ti- 

 foidă în serii mici, începutul epidemiei şi evoluţia el în lunile căl- 

 durose, scăderea bruscă din Noembre, atingerea unul mare nu- 

 măr de copil, de servitori, muncitori şi meseriaşi cari se hrănesc 

 cu alimente crude sau" expuse cu deosebire infecţiunel datorită 

 muştelor, şi în sfîrşit explică topografia epidemiei din anul trecut. 



In cea-ce privesce topografia acestei epidemii, credem folositor 

 să dăm lista stradelor pe cari s'ati produs câte două sati mal multe 



