BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCITNŢE 639 



en toute la longueur des Carpathes — entre la re- 

 gion des collines et Ies Hauthes Carpathes, — af- 

 faissement qui d'une maniere generale separe, en 

 Moldavie et Mountenie de l'Est, leflysch, limite aux 

 Hauthes Carpathes, du neogene qui constitue la 

 re g ion des collines; en Oltenie et Mountenie de 

 l'Ouest Ies Hautes Carpathes cristallines (zone cris- 

 talline) des collines tertiaires. Cet affaissement est cer- 

 tainement post-pliockie et doit, tres probablement, etre considere 

 comme un tassement qui s'est produit le long de l'arc des Hautes 

 Carpathes. 



D. Murgocî expune un fenomen de îngheţ observat în terenurî 

 porose sati turbose. Relateză apoî ideile sugerate la visitarea ro- 

 celor cu grenat din Alpf şi conclusiunile la car* a ajuns în studiul 

 acestor roce în CarpaţT şi Alpî. 



Face apoi un referat asupra importante! lucrărî a D-krt Dr. P. 

 Nicolau : rocele cu fer din insula Disko (Groenlanda). D. Mrazec 

 ca şi D. Murgocî, nu sunt tocmai de aceeaşi părere ca D. Nicolau 

 asupra originei ferulut din rocele Groenlandef, pe care '1 consideră 

 mat uşor ca fer de reducţiune, de cât ca fer primar, căci în at- 

 mosfera şi magma aceea atât de avută în mineralisatorT, mai ales în 

 o magmă une-ori acidă, e greu a presupune că ferul s'a putut con- 

 serva. 



D. I. Păunescu-Cârcea întreţine societatea expunând resultatele 

 obţinute de D-sa, în studiul făcut asupra Taninuluî conţinut 

 în scor ţa diferitelor specii de stejar şi a altor esenţe forestiere 

 din România. 



«Metoda ce a urmat e metoda gravimetrică, întrebuinţând ca 

 detanant pulbere de piele — preparată special pentru acest scop — 

 şi determinând constitutivele următore : apa, extract total, sub- 

 stanţe organice netăbăcitore, Tanin, cenuşa extractului, pastă 

 solubile si insolubile. 



« Analisele D-sale se referă la scorţă de molid şi mestecau luate 

 de la diferite înălţimi ale arborelui, la producte pathologice făcute 

 pe foile £i ghinda de stejar, Colţarî şi gogoşi, precum şi asupra 

 scorţeî de diferite specit de stejar : Quercus pedunculata (stejar 

 propriu 4is), Q. cerris (cer), şi Q. cunferta (gârniţă). Aceste spe- 



