RULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 719 



1866). După Weisbach întreg - creerul român cântăreşte în termin 

 medio 1326.53 grame, cerebrul în parte fără cerebel şi anexele lut 

 1 165. 75 grame, de vreme ce creerul maghyar cântăreşte 1322. 8(; 

 grame, iar fără cerebel 1165.39 grame; cerebul întreg al slavilor 

 de miază-qli i305. u grame, iar fără cerebel numat 1 149.^ grame ; 

 cerebrul întreg de ţigan de la 1197.59 până la 1265.33 grame, şi 

 tară cerebel de la io3i. 30 până la iii6. 63 grame. Posedăm însă 

 date mat exacte de la not; de la anul 1886 până la 189 1 d. Pro- 

 fesor Dr. A. Sutzu şi d. Dr. Demetrescu-Brăila aii cântărit 352 

 creert («Spitalul» 1891 No. 16). D-lor constată că la not greutatea 

 medie a creeriloi sănătoşt este de 1380 grame la bărbat, de 1250 

 grame la femee. La diferite bole mintale acesta greutate scade pro- 

 porţional cu gradul şi cu durata bolet. Ca în altă parte s'a constatat 

 şi la Mărcuţa, că la alienaţiunt simple, la cele mat uşore bole min- 

 tale greutatea creerulut sau nu scade sau" că ea scade într'un mod 

 neînsemnat; greutatea medie a creerilor găsită de dd. D-rt Sutzu 

 şi Demetrescu-Brăila la diferitele forme ale smintiret sunt cele 

 următore : 

 la Aliena ţiunea simplă, la bărbaţt 137 1 grame, la femet 1250 



grame, 

 la Maniile toxice, la bărbaţt 1307 grame, la femet 1200 grame, 

 la Demenţă, la bărbaţt 1266 grame, la femet 1 162 grame, 

 la Mania nervosâ, la bărbaţt 1247 grame, la femet 1 120 grame, 

 la Paralisia generală, la bărbaţt 1241 grame, la femet 11 18 



grame, 

 la Alienaţiunea degenerativă, la bărbaţt 1223 grame, la femet 

 1 106 grame. 



Nu este aci locul ca să vorbesc despre diferenţa greutăţit a amân- 

 doror emisfere a creerulut, constatată în alte părţt şi confirmată la 

 Mărcuţa, ea are un interes mat mare pentru fisiologie şi patologie 

 de cât pentru antropologia comparată. 



Stereometria craniului sati mensuraţiunea capacităţii cra- 

 niului a fost întrebuinţată şi de Broca şi de Weisbach. Pentru acesta 

 operaţiune Broca s'a servit de umplerea cavităţit craniulut cu sub- 

 stanţe mot care se întăresc curând, precum gyps şi gelatină, cu li- 

 chide : cu apă, cu argint viQ, cu substanţe solide : cu nisip, meitî, 

 muştar, arpacaş, alice, care substanţe se pot în urmă mSsura şi cân- 



