724 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



deja în anul 1873 un memoriu întitulat: Etude craniologique sur 

 le formes des crânes roumains ; d-sa examinând 3 1 cranit, a găsit 

 doug tipurî de cranit române, un tip subbrachicefal, pe care '1 con- 

 sideră ca probabil autochton (Trac ?) şi un tip străin dolichocefal, 

 amânduoS tipurile împreună dau" ca medie indicele cefalic de 805 

 şi indicele vertical de 770, de vreme ce craniul latin vechiti şi mo- 

 dern are dupe Nicolucci indicele cefalic de 781 şi 782 (dupe Cas- 

 teluccio di Sora cel antic de 755) şi indicele vertical de 739 şi 732. 

 D. Kopernicki a fost mat mulţî ant (1862 — 1866) prosector de A- 

 natomie şi capul Museulut de Anatomie al fostet şcole naţionale 

 de medicină din Bucuresct şi 't-au servit ca material pentru studiile 

 D-sale probabil cadavrele omenesct din sala de disesţie a acelei 

 şcole, adică cadavrele omenilor fără căpgtâitî, care nu sunt recla- 

 mate de niment, în general persone de origină dubiosă cart apar- 

 ţineaţi proletariatulut capitalet. Este ştiut că tocmat populaţiunea 

 urbană nu 'şt-a conservat cu puritate caracterul latin, că ea a fost 

 adese-ort amestecată cu alte nemurt şi că numat locuitorii ruralt, 

 mat ales cet din locurt muntose, ati păstrat conformaţiunea fisică 

 a colonilor latin! de cart îşî trag origina. 



Un alt antropologist care crede că origina latină a Românilor 

 nu este probată, este D. Justinian Nicolucci ; d-sa a emis asemenea 

 acesta opinie deja în anul 1873 într'un memoriu important: «An- 

 tropologia del Lazio». supus Academiet regale desciinţe din Roma. 

 D. Nicolucci negă însă şi origina romană a Francesilor, Spanioli- 

 lor şi Portugezilor ; în cât privesce pe italient D. Nicolucci nu le 

 recunosce tutulor latinitatea, ci numat locuitorilor vechiulut Latiu, 

 adică celor din vecinătatea imediată a Romet. Cercetând diferitele 

 descrierî ale craniilor găsite înprejurul cetăţet eterne, aflăm între 

 cele din timpurile preistorice ca şi dintre cele moderne, pe lângă 

 cranit dolichocefalt şi cranit brachicefalî şi ortocefalt. Aceiaşt mare 

 diferinţă care o găsim între craniul român şi craniul latin antic, 

 există şi între craniul italian modern (cu excepţia craniilor alese 

 din înprejurimile Romet) şi craniul roman antic din timpurile pre- 

 istorice şi din cele istorice. Dar chiar unele date numerice, publi- 

 cate de d. Nicolucci şi comparate cu cele găsite de alţt învSţaţt, 

 confimă rudenia între craniul român cu cel roman. 



Indicele cefalic este după Nicolucci la craniul roman în termin 



