BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 725 



mediti de 78.5, la craniul roman modern de 78.%', după Broca la 

 craniul român de 78.3. 



Capacitatea craniului latin antic bărbătesc este dupe Nicolucci 

 de 1525 centimetri cubî în termin mediu; cea a craniului român 

 bărbătesc de 1479 dupe Weisbach, de 1530 dupe Schaafhausen. 



Ultimul cuvent în acesta cestiune nu s'a (j.is de către ceî în drept, 

 Roma loquuta est, rămâne însă să vorbescă şi anatomiştiî românî, 

 zic anatomiştî, căcî până astăgV* universităţile n6stre n'au catedre 

 de antroplogie ca alte universităţi maî vechî şi museele nostre nu 

 posed colecţiunî craniologice. Studiul craniologic cere multă stă- 

 ruinţă, mult timp, multă răbdare şi multe mijloce. Dacă intrăm 

 spre exemplu, în laboratoriul de antropologie din Paris, fundat de 

 P. Broca, suntem uimiţî de arsenalul imposant de instrumente an- 

 tropologice şi în special de aparate craniometrice, indispensabile 

 pentru asemenea cercetări. Dacă visităm bogatele colecţiunî cra- 

 niologice ale museuluî de antropologie din Berlin, suntem surprinşî 

 a maî găsi acolo miî de craniî neclasificate, din causă că personalul 

 institutului nu este destul de numeros pentru ca să fi putut termina 

 aşezarea tutulor craniilor la locul ce li se cuvine şi bătrînul R. Vir- 

 chow, căruia îî cerem dimensiunile maximale şi minimale ale cra- 

 niului român din colecţiunile berlineze, răspunde fără sfială, că încă 

 n'a terminat clasificarea craniilor şi că nu se pote pronunţa până 

 ce n'a măsurat mat multe sutimî de craniî de provenienţă sigură. 

 Virchow ca şi Topinard şi Collman n'au" destulă încredere în clasi- 

 ficaţiile ethnologice făcute până astăolî pe base craniometrice. Mu- 

 seul de antropologie al universităţeî din Budapesta posedă colec- 

 ţiunî de craniî bogate şi clasificate, dar actualul director al aceluî 

 museu, D. profesor Aurel Torok, într'o carte voluminosă apărută 

 în anul 1890 (Grundziige einer systematichen Kraniometrie), voeşte 

 a proba, că cercetările craniometrice făcute până astăqlî sunt fără de 

 val6re, că craniometria modernă trebue să se pue pe alte base, că 

 încă n'a venit timpul pentru clasificarea craniilor după origina 

 ethnică, că măsurarea a 4, 5 dimensiunî ale unuî craniu nu sunt su- 

 ficiente pentru ca să ne putem pronunţa şi că este de trebuinţă ca 

 să examinăm la miî şi miî de craniî câte 20 şi 30 diferite dimensiunî. 



In cât privesce caracterele exteriore ale capului roman, le 

 găsim exprimate la unele statuî şi monete din timpurile luî Marcu 



